31. Naaleskov i Danmark 



579 



er for stærk; man ser næsten intet andet end Naale og nedfaldne 

 Grene og Kogler. 



Det bør dog fremhæves, at de fleste af Skovbundens Vedplanter 

 har Kødfrugt og udbredes ved Dyrenes Hjælp (Blaabær, Tyttebær, 

 Mosebølle, Revling, Melbærris, Hindbær, Brombær, Hyld, Stikkels- 

 bær, Gedeblad, Tørst, Korsved og Ene). Naar Linnæa borealis og en 

 Række andre sjældne Arter, saasom Orkideen Goodyera og Pirola'erne, 

 er indvandrede i vore Plantager, kan der næppe være Tvivl om, at 

 dette skyldes Trækfuglene, idet deres Frugter eller meget smaa Frø 

 var hæftede til Fuglenes Fjer, da de paa deres Vandringer slog sig 

 ned i Plantagen (se Kap. 17). I flere Naaletræskove har jeg set unge 

 Planter af Hyld og andre Vedplanter spredte omkring paa Skov- 

 bunden, især under Reder af Raager (f. Ex. Sonnerup Skov i Ods- 

 herred) ; det var aabenbart, at de udsaaede Frø stammede fra Fuglenes 

 Exkrementer. Det er som bekendt meget almindeligt at finde store 

 Myretuer i Naaleskove; Myrernes Betydning for Frøspredningen om- 

 taltes S. 381, 383. 



Der er kun fire Arter, som hos os danner større Skove: Rødgran, 

 Ædelgran, Skovfyr og Bjærgfyr. Af disse er Rødgran-Skoven den 

 mest udbredte i Danmark 1 . 



Rødgran-Skov. Det Areal, der er beplantet med Rødgran, var 

 efter A. Oppermann omkring 1913 omtrent 1 J U af hele Landets Skove, 

 ialt vel nærmest 15 □ Mile (Ve af Øernes, 1 /s af Jyllands Skove). 

 Granen breder sig ogsaa let af sig selv paa ubevokset Jord, men har, 

 skønt den er et Skyggetræ, ingen stor Evne til at erobre Land fra 

 andre, med mindre Jordbunden er Muld. I Norge fortrænger den 

 dog overalt Skovfyrren endog paa mager Sandbund. Den taaler daar- 

 lig at blive overskygget, i alt Fald som ældre Træ. Vi har oplevet, 

 at store Bøgebevoksninger er blevne forandrede til Rødgran, fordi 

 denne kan vokse paa slettere Jord end Bøg og paa Morbund, som 

 Bøgen maa forlade. 



Den er, som omtalt i Kap. 19, et stærkt mordannende Træ; 

 dens stive Naale danner hurtig et tæt og fast Dække, der vanskelig 

 kan gennemluftes, og som bindes sammen af Svainpetraade, Mos- 

 rhizoider og dens egne tynde Rødder, saa at et sejgt Mordække frem- 

 kommer, under hvilket Blysand udvikles. 



Rødgranen er mere fordringsfuld end Fyr; den trives ikke lige 

 godt overalt; slet paa Lollands stive Lerjord, ej heller godt paa mager 



1 Jyden skelner for øvrigt mellem „Skov" og „Plantage". Skov er dannet af 

 Løvtræ, Plantager af Naaletræer. 



37* 



