582 



31. Naaleskov i Danmark 



i Bromme Plantage, i Silkeborg-Egnen) som ude ved Havet (f. Ex. 

 Hornbæk Plantage). 



Interessant er det at se en saadan Granskov, der er Nabo til en 

 Bøgeskov ; med faa Skridt kan man komme fra den ene til den anden. 

 Bøgeskovens Bund er meget mere nøgen og har det gamle Løvs 

 brune Tone, men er isprængt med en hel Del Blomsterplanter; Mos 

 mangler eller er meget sparsomt. 



Bølget Bunke mangler sjælden i nogen Granskov, men der er 

 Skove, hvor den findes i næsten samme Mængde som Mosset, idet 

 den væver sine Udløbere ind i dettes Tæppe og alle Vegne stikker 

 sine traadtynde Blade op til Lyset. Her er Lyset vistnok stærkere 

 end, hvor der er renere Mosbund. Bliver Lyset endnu stærkere, og 

 faar Vinden mere Indpas, saa at Luftfugtigheden bliver ringere, op- 

 træder den i større Mængde og kan blive herskende. Men for at 

 naa.i Blomst maa den have fuldt Lys, vistnok Sol umiddelbart. 

 Rigest og tættest, højest (70 cm) og blomstrende ser man Bunke- 

 Samlagene lige uden for paa Ryddepladser (Pig. 212), og her bringer 

 den aabenbart Moren til at forsvinde eller blive til løsere Muld. 



1 et saadant Bunke-Samlag findes kun faa andre Arter indstrøede 

 (Skov -Brandbæger, Lyng-Snerre, Skovstjerne, Majblomst, Kohvede 

 (M. pratense), Prytle (L. pilosa), Perikum og maaske en Markplante 

 som Spergel). Under Græstæppet kan man finde gammelt Mos og 

 Naaleaffald. 



I Grejsdalen saa jeg en Skovbakke, hvis Bøgeskov var afdreven, 

 og der var plantet Rødgran i Stedet; endnu var Granerne kun 1 — 



2 m høje. Bunden var det tætteste, blomstrende Bunke-Tæppe, der 

 næsten kvalte alt; med Møje arbejdede Blade og Skud af nogle 

 Græsser og Urter sig op gennem det ; størst blev Gederams, der stod 

 i 1 — 2 m høje blomstrende Grupper, Gyldenris og Hindbær. Fruebær 

 med indtil 2 1 /2 m lange Ranker, der i Spidsen slog Rod, og Ved- 

 vindel med krybende Skud af lignende Længder laa hen over Græs- 

 set. Der manglede heller ikke Pletter, hvor Lyng og Blaabær kæm- 

 pede med Bunke-Massen, og paa nogle Steder stod endnu en Del 

 Egebregner (Dryopteris pulchella) med brune og krøllede Blade, Re- 

 likter fra den fældede Bøgeskov, der nu ikke befandt sig vel i Sol- 

 lyset og Tørheden. 



Sandstar kan optræde i Klitskove, dog vel mest i Fyrreskove, 

 og danne vidtstrakte Tæpper med sine lange, snoede Blade og uden 

 at kunne blomstre; saaledes f. Ex. i Sandflugtskoven ved Rønne og 

 hist og her i Tisvilde Hegn. 



Skovsy re-Bund. Skovsyren er en mærkelig Plante; den synes 

 at kunne trives lige godt i Bøgeskov og i Granskov. Den findes 



