31. Naaleskov i Danmark 



583 



meget ofte sparsomt indstrøet i Mostæpperne, men Kaarene kan blive 

 saa gunstige for den, at den kan danne et tæt, frisk mørkegrønt, faa 

 cm højt Tæppe, som bølger sig hen over Bundens Ujævnheder, Blad 

 slutter sig til Blad (Pig. 191), og i Maj kan dette blomstrende Tæppe 

 kappes med den rigeste Hvidsimmer-Bund. (Se et Billede af en saa- 

 dan Bund, taget af Køl pin Ravn, i O. G. Petersens Forstbotanik 

 S. 404. Her fandtes omtrent intet andet end Skovsyre). Den er en 

 Skyggeplante, og der har paa nævnte Sted vist været for mørkt for 

 Mosserne. Lysstyrken tillader dog andre Planter at vokse sammen 

 med den, f. Ex. Steffensurt, Stinkende Storkenæb, Skovsalat, Skov- 

 stjerne, Majblomst, Skovnælde og Bregner (Dryopteris filix mas, D. 

 spinulosa); desuden Kimplanter og smaa Exemplarer af forskellige 

 Træer og Buske. 



I en gammel, mørk Granbevoksning i Hareskov voksede Skov- 

 syren i stor Mængde sammen med en Del Mos, Majblomst, smaa 

 Exemplarer af Ron, Hindbær og Ær. Midt i Maj Maaned var denne 

 Skovbund ganske mærkværdig smuk; Skovsyren stod med nye, friske, 

 lysegrønne Blade, med Naalebunden og de mørkegrønne Mosser som 

 Baggrund, og over det hele var utallige Blomster af den udstrøede. 

 Efter mine Maalinger fik Skovsyren i een Række af 25 Prøver: 19 

 Points, Hvidsimmer 6, Bunke, Frytle, Røn og kryb. Vedvindel hver 

 1. I en anden Række fik Skovsyren 22, Hvidsimmer 4, Skovviol og 

 Skovarve hver 1. I en tredie Række fik Skovsyre kun 10, Hvid- 

 simmer 7, Mosserne 5, Skovmærke, Bunke og Frytle hver 1. (En 

 Analyse med Billede af »Oxalis-Facies« se Raunkiær 1909: 70). 



Høj staude- og Høj græs-Bund kan ogsaa findes ret ofte i G ran- 

 skov, nærmest en Ugræs- Vegetation. Ved Bogenæs og andre Steder 

 har jeg set en saadan, der var indtil 1 m høj, meget tæt og frisk 

 grøn, fordi Skoven var saa lys. Mellem de høje, ranke Graner vok- 

 sede i store Mængder Skovnælde, Ager tidsel, meget høj Flitteraks, 

 Hulsvøb (Chærophyllum temulum), Bingelurt, Fladstjerne (Stellaria 

 holostea), Ramsløg, enkelte Hyld, og under disse en lavere Etage af 

 Skovsyre, Skovviol, Fuglegræs (Stellaria media f. neglecta) m. m.; 

 Burre Snerre vævede det hele sammen. Hundegræs og Rørhvene (Ca- 

 lamagrostis lanceolata) optræder undertiden i store Mængder. 



I høj, aaben Granskov paa god Jordbund kan der for øvrigt findes 

 en Bundvegetation, der i meget minder om Bøgeskovens, idet der 

 foruden Skovsyre findes mange Exemplarer af Skovmærke, Barsvælg, 

 Rapgræs (Poa nemoralis) o. fl., men Granskove med »ofantlig rik ört- 

 flora«, som dem Hesselman omtaler, paa fugtig, næringsrig Jordbund, 

 hvis Plantevækst er beskyttet mod Vind, og som derfor kommer til 

 at ligne »Løv-Enge«, findes vist ikke hos os. Noget andet er det 



