584 



31. Naaleskov i Danmark 



aabenbart, naar P. E. Müller skriver (1894: 114): »I Granskove 

 med god Muld optræder ofte den samme Flora, om end sjælden i 

 lige saa stor Fylde, som i Bøgeskove, og der spiller det bløde Mos- 

 dække den samme Rolle, som Løvlaget under Bøgene.« 



Dværgbusk-Bund. I Mosbunden og Bunkebunden kan der, som 

 nævnt, ofte findes spredte Exemplarer af Blaabær, Tyttebær og Lyng. 

 Paa mange Steder bliver disse Dværgbuske overvejende, saa der 

 dannes tætte, lysegrønne Samlag af dem. I Granskovene kan der 

 være frisk grønne Tyttebær- Samlag, med høje, næsten etiolerede Planter. 

 Dværgbuskene holder sig til de lysere Steder, ofte Vejkanterne, og 

 gaar herfra lidt ind i Skoven, indtil det bliver for mørkt og Mos- 

 bunden bliver overvejende. Paa sine Steder gaar de vel ogsaa over 

 til Lynghede med indstrøet Revling, Ene, Krybpil og Hedemosser i 

 Bunden. I Silkeborg-Egnen og andre af Jyllands Egne findes saa- 

 danne, og i mange af Jyllands og Nordsjællands Granskove findes 

 lysaabne Steder, hvor saadan Plantevækst kommer til Udvikling. 

 Lyngen faar dog sjælden nogen Betydning inde i Granskovene, dertil 

 er den for lyskær; men den dækker Vejkanterne og vover sig et 

 Stykke ind i Skoven. En Granskov paa Bornholms Alminding havde 

 dog frodig Lyng i Bunden. 



Samfund af større Buske findes næppe i vore Granskove, men 

 mange Buske findes dog hist og her, især Hyld. Skovrider Balsløw 

 paa Bornholm fortalte os paa Forstexkursionen 1890, at i Almindingen 

 kommer der straks Druehyld frem, hvor der af en eller anden Grund 

 kommer Hul i Rødgranskoven, men at dette ikke er Tilfældet i Ædel- 

 granskoven. Det samme finder Sted paa Sjælland, f. Ex. i Ravne- 

 holmene NØ. f. Lyngby. Den eneste buskagtige Plante, der gør Tilløb 

 til Dannelse af Samlag, er Hindbær; den synes at vokse op især, 

 hvor Træer er blevne fældede og Jorden rodet lidt op; ved sin rige 

 Rodskuddannelse og lette Frøformering kan den da hurtig blive 

 meget talrig. 



Samfund af Laver dannes næppe nogensteds, dertil er Skoven 

 for mørk, men hvidgraa Totter af Renlav ligger dog undertiden 

 strøede løst omkring. 



Paa gamle Birkemoser plantes der undertiden Gran, f. Ex. i 

 Skovene omkring Gurre. Man ser da de frisk grønne Graner vokse 

 frodig op mellem Resterne af den Birkeskov, der tidligere fandtes 

 her, og Bunden mellem dem er Lyngmose med megen Lyng, Mose- 

 bølle, Laver m. m. 



Rødgranen kan vokse paa vaad Bund, naar Grundvandet ikke 

 staar alt for højt, hvad f. Ex. Lyngby Mose viser; den ligner Birk, 

 Skovfyr og Lyng deri, at den mærkværdig nok kan vokse paa baade 



