31. Naaleskov i Danmark 



585 



den tørreste og selv en meget fugtig Bund. Bornebusch skriver 

 {S. 85), at selv Rødgranen kan opnaa en anselig Størrelse paa de 

 store, flade Moser med dyb Tørv, »naar blot Overfladetilstanden er 

 nogenlunde god; ... ja Rødgranen, der stærkt skyer surt Vand, tager 

 ofte til Takke med nogle faa Centimeter af den øverste Jordskorpe«. 

 Han minder om, at den og Skovfyr paa saadan Standplads har et 

 meget fladt Rodsystem. 



Hvor stillestaaende og iltfattigt Grundvand findes, trives Granen 

 slet. Den Forsumpning af Granskov, om hvilken der er skrevet 

 saa meget i Sverige, kendes dog næppe hos os. 



Jordbunden i Granskov er oftest en lys, filtet Mor, dannet 

 af Naale og andre Planterester, som sammenbindes af Svampetraade. 

 Muld forekommer dog ogsaa. Under Mor'en er der ofte Blysand og 

 Rødjord. Skovbunden kan henføres til en Række forskellige Typer, 

 saaledes som det fremgaar af det foregaaende, men hvorledes disse be- 

 tinges af Skovens Alder og de herskende Kaar (Lys, Vind, Jordbundens 

 Fugtighedsforhold og kemiske Natur m. m.) er næppe oplyst endnu. 



Granskovens Naturhistorie findes meget ofte omtalt i svensk Literatur, 

 f. Ex. af Aminoff, S. Birger, G. Andersson og Hesselman, Sernander o. a. 

 I Norge af Thekla Resvoll. 



Jeg har optegnet følgende Arter af Karplanter fra Granskovenes Bund : 

 Træer (smaa) : Alm. Røn. Buske: Hyld, Ulvsrøn, Tørst, Asp, Arter af 

 Pil (S. capræa, aurita, cinerea). Dværg buske: Lyng, Blaabær, Tyttebær. 

 Halvbuske: Hindbær, Korbær, Fruebær. Klatreplanter: Ved vindel, 

 mest med meget lange, krybende Skud, fra hvilke kortere stiger op ; Galium 

 aparine, Gorydallis claviculata. Græstypen: Bølget Bunke, Hvene (Agrostis 

 vulgaris), Hundegræs, Faaresvingel, Rød Svingel, Kryb. Hestegræs, Blaatop, 

 Frytle (L. pilosa), Miliegræs (men ingen af de bredbladede høje Skovgræsser). 

 Urter: Arenaria trinervia. Anemone nemorosa. Antennaria dioeca. Atbyrium 

 filix femina. Campanula rotundifolia. Chamænerium angustifolium. Gonvallaria. 

 Goralliorhiza. Dryopteris pulchella, phegopteris, filix mas, spinulosa. Fragaria 

 vesca. Galeopsis tetrahit. Galium harcynicum. Geranium Robertianum. Hiera- 

 cium vulgatum, silvaticum. Hypochæris radicata. Lactuca muralis. Lamium 

 galeobdolon. Lapsana communis. Majanthemum. Melampyrum pratense. Oxalis 

 acetosella. Pirola minor, secunda. Polygonatum multiflorum. Polypodium vul- 

 gare. Potentilla erecta. Pteridium aquilinum. Rumex acetosella, acetosa. 

 Scrophularia nodosa. Senecio silvaticus, vulgaris. Solidago virga aurea. Stel- 

 laria media. Trientalis. Urtica dioeca. Veronica chamædrys, officinalis. Viola 

 sil vestris. — Sjældnere træffes følgende, i øvrigt almindelige Arter: 

 Græsser: Deschampsia cæspitosa. Anthoxanthum. Luzula multiflora. Poa 

 nemoralis. Urter: Asperula. Lycopodium annotinum. Monotropa. Neottia. 

 — Følgende meget sjældne Arter er fundne i Granskov: Linnæa borealis. 

 Pirola uniflora, umbellata. Goodyera repens. 



Mosser paa Granskov Bund: Astrophyllum cuspidatum. Gatharinea un- 

 dulata. Dicranella heteromalla. Dicranum majus, scoparium, undulatum. 

 Eurhynchium Stockesii, E. striatum. Hypnum crista castrensis, prælongum. 



