Ö90 



31. Naaleskov i Danmark 



Vicia hirsuta, V. silvatica. Viola canina, Riviniana, silvestris, tricolor. En 

 sjælden Gang: Ajuga reptans, Asperula, Melica, Mcrcurialis, Milium, men 

 ingen Arum, Corydallis, Primula. 



Urternes og Græssernes Livsformer. Skudbygningen er i 

 det store xeromorf, passende til den enten tørre og varme Bund med 

 den stærke Fordampning eller den vaade og sure Bund. De alminde- 

 ligste og tonegivende Arter viser dette, saadanne som Deschampsia 

 flexuosa, Festuca-Arterne, Nardus, Antennaria, Artemisia campestris, 

 Hieiacierne, Juniperus, Calluna, Arctostaphylos, Vaccinium-Arterne, 

 Empetrum og mange andre. Livsformerne er i øvrigt meget blandede. 

 Om Fyrren selv bør betragtes som Tørbundsplante i højere Grad end 

 f. Ex. Rødgran, er vel tvivlsomt; det maa erindres, at den har dybt 

 gaaende Rødder, der tillader den at finde Fugtighed dybt nede. Der- 

 for kan den vokse paa Klitter og andre tørre Steder, hvorfra Rød- 

 gran og andre Arter med overfladisk Rodsystem er udelukkede. 



Af Pladshensyn udelades Bemærkninger om Mos-, Lav- og Svampe- 

 floraen. 



De nævnte Arter fordeler sig efter Jordbundsforholdene og andre 

 Kaar i flere Varianter, der omtrent er følgende, idet man i det hele 

 gaar fra de mere tørre og magre til de fugtigere og frodigere: 

 1 Fyrreskov med Lavbund (Pineta cladinosa) 



2 — - Græsbund (P. graminosa) 



3 — - Dværgbuskebund (P. callunosa) 



4 — - Mosbund (P. hylocomiosa) 



5 — - Urtebund (P. herbosa) 



6 — - Højbuskebund (P. juniperosa) 



7 — - Tørvemosbund (P. sphagnosa) 



Da vi i det hele ikke har megen Fyrreskov her i Landet (væsent- 

 lig kun Øst for Jyllands Højderyg), er flere af disse Varianter kun 

 meget svagt repræsenterede. De kan sikkert deles i to Grupper efter 

 Bundens Fugtighed. Til fysisk tør Bund uden Mos vil være knyttet: 

 1, 2 og 5, til Morbund eller vaad Bund: 3, 4, 6 og 7. I øvrigt 

 trænges her som alle Vegne, naar Bundvegetationen i vore Skove 

 skal bringes Forstaaelsen nærmere og benyttes til rask Bonitering, 

 til grundige fysiske og kemiske Studier. 



1. Fyrreskov med Lavbund. Skovbunden er dækket af et 

 hvidgraat Tæppe af Busklaver, mest Rensdyrlav og andre Cladonier 

 samt den brunsorte Cornicularia, undertiden saa ensartet, at der næppe 

 er nogle faa Mosser. Af Blomsterplanter kan der være Dværgbuske, 

 Tørbundsgræsser som Sandskæg eller Faaresvingel, Rødsvingel o. a. 

 Dette er den elendigste Skovbund, vi har; Træerne er spredte, dæk- 

 kede af graa Laver (Skæglav, Grenlav o. a.); paa varme Sommerdage 



