31. Naaleskov i Danmark 



593 



kryber omkring her. Hist og her en lille Røn eller smaa selvsaaede 

 Exemplarer af Gran. Mosset kan herske saa stærkt, at kun hist og 

 her en lille Græs-Tue eller en Gren af Revling faar Lov at skyde 

 frem. I Sandflugtskoven paa Bornholm findes ogsaa flere sjældne 

 Arter (Warming i B. T. 1913). Under Mostæpperne er der vel altid 

 Mordannelse. 



Bunke- og Mos-Samlag med omtrent ligelig Blanding af Bølget 

 Bunke og Mosser forekommer hyppigt. De maa antyde en mere lys- 

 aaben Skov, og paa saadanne Steder bliver Bunden undertiden ret 

 broget, idet hvide Pletter af Rensdyrmos kan være indstrøede i det 

 gulgrønne Mostæppe, — i Overensstemmelse med Belysningens Styrke. 

 Sand star -Mo s- S am lag er en anden Variant, som f. Ex. findes i 

 Rønne Sandflugtskov. Reniav-Mos-Samlag en tredie, især hvor 

 Bunden er mere aaben. 



5. Urtebund. Hermed mener Svenskerne Fyrreskove med en 

 af Græsser, Urter og Mosser dannet tæt Bund, men uden eller med 

 meget faa Dværgbuske, og som skal findes paa god Jord. De skal 

 findes f. Ex. paa det kalkrige Gotland. Nærmest herhen maa vel de 

 i det nærmest foregaaende nævnte henføres, om end de oftest staar 

 paa Sand. 



Til Fyrreskov med middelfugtig og god Bund bør ogsaa den 

 Variant henføres, som har en Høj staude-Vegetation under sig, 

 navnlig af Skovnælder, f. Ex. i Sonnerup Skov (Odsherred). Med 

 Nælderne fandtes her Hundegræs, Lund-Rapgræs (Poa nemoralis), Skov- 

 Arve, Skarpfinnet Mangeløv, Gederams, Skov-Dueurt, Burre- Snerre, 

 Stinkende Storkenæb, Feber-Nellikerod, Skovsalat, Syre, Fuglegræs, 

 Fladstjerne (St. holostea) og Tveskægget Ærenpris, men meget lidt 

 Bølget Bunke. Talløse Raager boede i Trætoppene og gødede Jorden 

 med deres Exkrementer; rimeligvis har de hjulpet med til at hidføre 

 de Ugræsplanter, der voksede paa Skovbunden, 



6. Højbusk-Vegetation er et andet Samfund paa god middel- 

 fugtig Bund, dannet af navnlig Hindbær og Brombær. Hindbær kan 

 danne ret tætte Krat. 



7. Vaad Bund. De nu omtalte Samfundsformer fandtes i Skov 

 paa tør eller middelfugtig Bund. Skovfyrren kan imidlertid som tid- 

 ligere nævnt ogsaa vokse paa vaad, endog meget vaad Bund med 

 Tørvemos, Mosebunke, Kæruld, Mosebølle, Graaris, Revling og lign., 

 f. Ex. i Lyngby Mose. 



Den Form af Fyr, som i Udlandet træffes paa saadan Bund, er 

 ofte afvigende fra Højskovens, den er lavere, kun faa Meter høj, har 

 mindre Kogler (S. 74). De hos os paa Moser forekommende er vist 

 selvsaaede almindelige Skovfyr. Skov eller Krat af Mosefyr paa Hoj- 



Bot. Tids. 35 (Warming: Skovene) 38 



