31. Naaleskov i Danmark 



595 



og højere Vækst (Fig. 273). Bunden her svarer nærmest til Lav- og 

 Mosbunden i Skovfyr- Skoven. Der er mange Pletter helt dækkede 

 af den hvidgraa Rensdyrlav; den første Art, som indfinder sig, er 

 dog oftest Cornicularia, hvis brunsorte Buske væves inderlig sammen 

 til løstliggende Tæpper af faa cm Højde. Senere er det de bløde høje 

 Tæpper af Renlav, der breder sig og i sig optager Exemplarer af 

 Cornicularia, en og anden lav Tue af Mark- Bynke (Artemisia cam- 

 pestris). Skærmblomstret Høgeurt, Blaamunke, Rosetter af Høgeurt 

 (H. pilosella) og Kongepen, smaa Planter af Lyng og Graaris eller 

 smaa Flader af Revling o. a. ; nogle af disse Blomsterplanter liver op 

 ved deres grønne Blade i det ensformede graa Tæppe. Almindelig 



Fig. 273. Bjærgfyr i Tversted Klitplantage (SV. for Skagen). 1902. Ikke udhugget. (E. W.) 



træffes ogsaa Bølget Bunke, den en- eller to-aarige Hønsetarm (C. 

 semidecandrum), Frytle (L. multiflora), Krageklo, Krat-Fladbælg, Mælke- 

 urt (P. vulgare), Engelsød. Harekløver, Musevikke, Tveskægget Æren- 

 pris, Sandskæg, Strand- Vejbred, desuden Jordbær, Vintergrøn (Pirola 

 rotundifolia) o. a. Disse Bjærgfyr-Plantager er ret træffende betegnede 

 som »Bjærgfyrheder« ; de har omtrent samme biologiske Karakter som 

 Lynghederne. 



Husby Klitplantage har jeg besøgt gentagne Gange. Den er nu 

 henved 60 Aar gammel. Bundvegetationen er umaadelig fattig. Under 

 de ældste Afdelinger, hvis Træer er enstammede ved Udhugning, er 

 Bunddækket forskelligt efter Belysningen. Der er Strækninger med 

 høj, tæt og blød Bølget Bunke, under hvilke vokser Mosser af Slæg- 

 terne Dicranum og Hypnum og af Laver Skjoldlav. Der er megen 

 Lav paa Stammerne og de mange nedfaldne Grene. Hvor den er 

 mere lysaaben, er der store Pletter eller Tæpper af Renlav. Langs 

 Vejene kan findes Lyng, Bølget Bunke, Kællingetand, Bredbladet og 

 Lancetbladet Vejbred, Kongepen, Blaamunke, Hundeviol, Katteskæg, 



38* 



