596 



31. Naaleskov i Danmark 



Saiidstar, Hundehvene, Blød Hestegræs, Rundbladet Klokke, Høgeurt 

 (H. pilosella) o. a. Tørbundsarter. 



M os bund. De i Gran- og Fyrreskovene forekommende Skov- 

 mosser kan ogsaa træffes i Bjærgfyr-Plan tågerne, men afvigende er r 

 at andre Mosser, der i højere Grad er Tørbundsmosser, ogsaa op- 

 træder, navnlig Tortula ruralis, der danner gulgrønne eller paa vind- 

 aabne Steder mere graagrønne smaa Tæpper med Indblanding af Di- 

 cranum, Skjoldlav, Renlav o. a., samt Grimmiaer, der danner tørre 

 grønlig-graa Tæpper. 



I Margretelund ved Viborg er der en Plantage af »Fransk Bjærg- 

 fyr« (Fig. 54). Her er der paa Skovbunden ikke blot Hedebunds- 

 planter som Bølget Bunke og Arnica montana, men ogsaa Relikter 

 fra den tidligere Egeskov, saasom Liliekonval og Vedvindel. 



Ofte faar Bjærgfyrplantningerne Dværgbuskbund med Blaabær, 

 Tyttebær, Ene, Lyng, Melbær, Revling samt Græsser og Urter, eller 

 ligefrem Lyngbund. Paa Højmoser har vi næppe Bjærgfyrplantninger, 

 men Træet kan trives paa en dyb Tørvebund med Bundvegetation af 

 Lyng og Mosebølle, Tørst m. m. 



I Juni 1917 saa jeg en Bjærgfyr- Plantage ved Yrøgum (V. f. 

 Varde), hvor en 5—600 Tdr. Land var fuldstændig afbrændt i 1915. 

 Selve de 1 — 2 m høje Bjærgfyr var fuldstændig døde. Af Planter, 

 som var fremspiret paa Bunden, var der endnu kun meget faa. Ar- 

 terne var Bølget Bunke, Katteskæg, Blaatop, Sandstar og en anden 

 Star, Skærmblomstret Høgeurt, Kællingetand, Kongepen, nogle unge 

 Lyngplanter og lidt Mos (Ceratodon purpureus). Paa brændte Lyng- 

 heder, der stødte op til Plantagen, stod en vidunderlig Vegetation, 

 der i Kilometerafstand saas stærkt gul af Gul blomme (Arnica mon- 

 tana); dennes store, orangegule Blomster tog sig prægtig ud paa den 

 sorte, revnede Morbund. Det er Branden, som har hjulpet den frem; 

 paa ubrændt Hede var dens Blomster meget sparsomme. Desuden 

 fandtes usædvanlig mange blomstrende Klitroser; ogsaa Stargræs, 

 Katteskæg og Bølget Bunke samt Sandstar var i Blomst. 



Foruden disse var en Mængde andre Planter spiret frem, som her 

 ikke skal omtales. Blot skal endnu mindes om det S. 81 afbildede 

 Aspekrat, der hørte med til det brændte, og dets S. 568 omtalte Gen- 

 vækst. Der var allerede meterlange Skud med 3 Skudsæt. 



Lit. P.E.Müller 1885, 1887, 1889, 1903, 1917, 1918. H. Sc O. 475 

 -93. Mündt 1915. 



Lærk (S. 102). Større Skove af Lærk findes ikke, kun hist og 

 her »Smaaholme« af Højskov, flest i Nordsjælland, paa Bornholm og 

 Falster. Den fordrer en næringsrig Jord og er i det hele ret for- 



