598 



32. Skovbryn, Hegn, Krat 



af for Skovens Indre. Randtræernes Grene naar dybt ned, rækker 

 Armene ud mod det livbringende Lys og hjælper selv med til at gøre 

 tæt, og mange Smaatræer holder sig mest til i Skovbrynene, saasom 

 Abild, Pæretræ og Naur. Blad slutter sig til Blad, alle vendende 

 Oversiden udad mod det stærkeste spredte Lys, og slyngende og 

 klatrende Planter som Humle og Snerle, Polygonum dumetorum, 

 Vikke, Fladbælg og Burre-Snerre filtrer det hele sammen (Fig. 221, 

 222). Skovbrynet værner Skovens Indre mod Blæsten, saa Bunden 

 holder sig fugtig, og Løvet bliver liggende og ved Regnormenes Hjælp 

 danner en god Muld; Skovbrynet gør lunt og hyggeligt inde i Skoven, 

 og Skovbrynet er en Pynt for Skoven, naar man ser den udefra, det 

 hjælper til at give Skovene de bløde og afrundede Former, som er 

 saa tiltalende; hvilket uhyggeligt Syn er ikke en Skovkant, hvor Øjet 

 uhindret ser ind i det mørke Indre mellem høje, nøgne Stammer med 

 smaa Kroner, fordi en Del af Skoven er hugget bort og den har 

 mistet sit Bryn. 



De Buske, der danner Skovbrynet, er snart sagt alle vore Arter, 

 især de tornede; hyppigst er Hassel, Tjørn, Slaaen, Hyld, Roser og 

 Brombær, dertil ogsaa Kornel, Benved, Ulvsrøn og mange smaa 

 Exemplarer af Højskovens Træer. Blandt Højstauderne og Højgræs- 

 serne vil man kunne finde Skovkørvel, Løgurt, Skovnælde, Pragt- 

 stjerne, Astragel, Agermaane, Merian, Klokker, Baldrian, Bjørneklo, 

 Knopurt, Mosebunke, Hundegræs, Hundekvik, de høje Svingel- og 

 Hejre-Arter og Stilkaks (Brachypodium silvaticum), og under dem er 

 der en lavere Plantevækst, som kan nyde godt af det Lys, der trænger 

 derned, saasom Hvidsimmer, Kodriver og Korsknap. 



Skovbrynene er noget for sig; de kan være pragtfulde i Sommer- 

 tiden, naar de staar smykkede med blomstrende Slaaen (Fig. 70), Hyld 

 (Fig. 74), Brombær, Roser, Tjørn, Vedvindel (Fig. 88) og Ulvsrøn, og 

 deri tillige er et Islæt af mange smukke blomstrende Urter, saasom 

 Klokker, Gyldenris, Fladbælg. Vikker, Høgeurt, Gederams o. a. Alle 

 vender de Blomsterne udad mod det stærkeste Lys. 



Meget lig Skovbrynene er 



Hegnene. Trangen til, især siden Udskiftningen, at sætte Ejen- 

 domsskel og Markskel giver sig Udtryk rundt om i Landet; Land- 

 manden vil afgrænse sine Skifter og sine Veje, afgrænse Arealer, hvor 

 Kreaturerne frit kan græsse; han vil skabe Læ for sine Agre og 

 Haver mod Vinden, der udtørrer og svier Bladene, dræber Grenene, 

 afpisker Sæden paa Marken, fejer Jorden bort og udtørrer den; han 

 vil skabe Lunhed og Hygge om sine Boliger og for sine Dyr. Paa 

 forskellig Maade arbejder han mod disse Maal. At sætte Stengærder 

 er her til Lands ikke saa let, som i Sverige og Norge, dog er der 



