602 



32. Skovbryn, Hegn, Krat 



De levende Hegn i Fyn og- Langeland omtales af M. T. Lange 

 (1857) samt i Bot. Tidsskr. 26: S. III, VIII; de sønderjydske og 

 holstenske »Knicks« eller »Knicken« af Pis c h er- Benz on (1876), 

 Reinke (1903). I Nørrejylland træffes levende Hegn hovedsagelig 

 kun paa Østkystens sydlige Dele omtrent op til Aarhus; saa snart 

 man er kommen nogle Mil ind i Landet til de magrere og flade Egne, 

 f. Ex. V. f. Lunderskov, forsvinder de rige Hasselhegn og afløses af 

 Pilehegn eller af nøgne Jorddiger, og nu optræder N a a 1 e t r æ- 

 hegnene. I nyere Tid gøres ikke lidt i Midt-, Vest- og Nordjylland 

 for at bryde Vindens Magt og værne Markerne ved Hegn af Bjærgfyr 

 og Hvidgran, som plantes paa Jorddiger, men man ser dog ogsaa Pil, 

 Hyld o. a. P. Borch anbefaler (1900) først og fremmest Hvidgranen 

 paa Jord, hvor den overhovedet kan gro, frem for Bjærgfyrren, der 

 kun i sin Ungdom er rigtig vindstærk. Men Bjærgfyrren kan paa 

 den anden Side vokse paa slettere Jord. Der skal imidlertid ogsaa 

 Forstand og Omtanke til at anlægge virkelig tætte Hegn, og ikke 

 alle Vegne er det til Stede ; derom vidner de med Bjærgfyr beplantede 

 Jorddiger, hvor Bjærgfyrrene er blevne ranglede og nøgne forneden, 

 saa Underlæ mangler, og Vinden frit kan »trække« gennem Hegnet. 

 Paa Thyholm og anden Steds i Nord vest- Jylland og ned langs Vest- 

 kysten er Træerne gyselig medtagne af Vinden; her maa Bonden i 

 sin Kamp med Naturen ofte nøjes med Jorddiger, eller han giver 

 Ævret helt op. 



Lit. Jyllands og Langelands Hegn omtales i Bot. Tidsskr. 26: S. IV og 

 VI. Om Læplantningens Indflydelse paa Vejrliget se P. la Cour i Hedesel- 

 skabets Tidsskr. 1889. Fischer-Benzon : Schriften Nat. Ver. Schlesw. Holstein. 

 2, 1876: 75. Schmidt i Deutsche botan. Monatsschr. 1897: 120. H. & O. r 

 527. A. Oppermann 1896. Anton Andersen : Nordfyns Flora; Bot. Tidsskr. 

 30: 381. C. Christensen, Bot. Tidsskr. 26: 329. Bernbeck 1911. 



Landevejstræer. Almindeligst plantes de lidet værdifulde, og naar 

 de stævnes (Fig. 110) ualmindelig hæslige amerikanske Popler (Ka- 

 nadisk Poppel, Balsam-Poppel, Ontarisk Poppel, kaldet »Abelin«), 

 sjældnere den europæiske Sortpoppel og Pyramidepoppelen, fordi de 

 vokser saa rask. De kan blive besværlige Naboer for dyrket Jord, 

 dels fordi de tager Næring (Vand især) fra denne, dels fordi de danner 

 mange Rodskud. 



Ikke meget værdifuldere er Pilene; den indenlandske, der bliver 

 et højere Skovtræ, er Selje Pil (Salix caprea), men ogsaa andre plan- 

 tes, mest dog ved Boliger (Hvid Pil, Purpur-Pil, Skør-Pil og Bastarder). 



I nyere Tid ser man ofte, i alt Fald her paa Sjælland, Akselbær- 

 Røn og Selj e-Røn. 



