32. Skovbryn, Hegn, Krat 



605 



Lidt Øst for denne Dal findes den bekendte Fos dal, der er af- 

 bildet og omtalt af A. Jessen i D. G. U. (Fig. 1, hvortil Tekst S. 7). 



Hasselkrat findes vist aldrig paa mager, sandet Bund, saa lidt 

 som paa meget fugtig Jord. 



Sverige har ganske lignende Hasselkrat som Danmark, vel mest 

 i Forbindelse med »Löfängar«. De omtales af Hesselman 1904 og 

 Blomquist 1911 (Sv. Bot. Tidskr. 5). Ved Holma i Bohusian saa 

 jeg 1895 en ret lysaaben »Hasselskov«, hvor der fandtes Hasler med 

 indtil 20 cm tykke Stammer; en og anden Bøg (med Frugt) og Birk 

 samt Hindbær fandtes der ogsaa. Desuden af Urter et ret tæt grønt 

 Dække, bestaaende af bl. a. mange Dryopteris phegopteris, D. filix 

 mas, Anemone nemorosa, Convallaria majalis, Epilobium montanum, 

 Equisetum silvaticum, Ficaria, Geum urbanum, Majanthemum bifolium, 

 Melandrium rubrum, Melica nutans, Orchis masculus, Paris quadrifolia, 

 Poa nemoralis, Pulmonaria officinalis, Veronica chamædrys, Viola sil- 

 vestris — en almindelig mesofil Skovbundsflora paa Muldbund. 



Af Svampe er smaa Arter af Hebeloma og Lactarius pyrogalus 

 Bull, de mest karakteristiske i Hasselkrat (Severin Petersen). 



Søndersø Krat. Paa de Skrænter, der begrænser Søndersøens 

 Nordside, findes et højt, men lysaabent Krat, der vel ikke kan kaldes 

 Hasselkrat, men utvivlsomt er en degenereret Skov; det er Exempel 

 paa et stærkt blandet Krat med god Skovbund. Den sydlige Ex- 

 position og vel ogsaa til Dels for de lavere Dele en noget fugtig Bund, 

 der er rig paa Muld, har her skabt en gunstig Vokseplads for Skov- 

 bundsplanter, og en rig Plantevækst har udviklet sig her, der paa- 

 faldende staar i Modsætning til den ret fattige Skovbund i Hare- 

 skovene og Frederiksdals-Skovene. Dens Vegetation udvikler sig 

 næsten 14 Dage tidligere end de nærmeste Skoves. H. Mortensen 

 omtaler dette Krat 1867: 256 og 1872: 47. 



Ved et Besøg her i den første Halvdel af Maj fandt jeg alle Buske 

 og de Bøge, der vokser højere oppe paa Skrænterne, fuldt udsprungne 

 eller i vidt fremskredet Løvspring, og Slaaenbuskene stod i fuld 

 Blomstring. Buskene er følgende: Hassel, Tjørn, Slaaen, Hyld, Hønse- 

 bær (Dunet Gedeblad) i store, smukke Exemplarer, der stod fulde af 

 Blomsterknopper; Æl (smaa Træer), Pile (Salix cinerea), Hindbær, 

 Fruebær, Ulvsrøn og Benved. Paa Bunden kryber Vedbend paa flere 

 Steder rigelig. Smaa Bønne findes. Bundvegetationen var ingenlunde 

 tæt, men meget blandet. Her findes store mørkegrønne Pletter af 

 Bingelurt, Mængder af blomstrende Hvidsimmer og nogle Gulsimmer; 

 store Selskaber af Skarpbladet Fladstjerne, som ogsaa var begyndt at 

 blomstre; spredt stod Primula veris og Lungeurt, fuldt udsprungne; 



