608 



32. Skovbryn, Hegn, Krat 



curtipendula, og Lav; særlig hyppige paa Ene er Platysma juniperi- 

 num og PI. sæpincola. 



Slaaen (S. 107, med Figur) er en anden Art, der er meget al- 

 mindelig over hele Landet i Krat, Skovbryn og Hegn, især i Skov- 

 egnene, og ogsaa hist og her danner selvstændige, men smaa Krat, 

 tætte, aldeles uigennemtrængelige Masser. I April Maaned begynder 

 Slaaens Blomsterknopper at blive store; ind i Maj dækker Buskene 

 sig med Tusinder af snehvide, duftende Blomster (Fig. 70); der er en 

 Summen af Insekter, Honningbier, Humler og andre, som søger Hon- 

 ningen i dem, der er Fuglekvidder i Busk og Luft, i nærliggende 

 Smaadamme kvækker Frøerne, og Majhimlens varmende Sol har lokket 

 et Blomsterflor frem under og mellem Buskene og paa Markerne 

 udenfor. Da begynder ogsaa Slaaen sit Løvspring, men først efter 

 Blomstringen fuldendes det. 



Krat af Sandtidse (Hippophaës rhamnoides) har været fyldigt 

 omtalte i »Dansk Plantevækst«, 2 (Klitterne), S. 150- 156 med 4 

 Billeder. Den der anførte Bundflora kan suppleres med en hel Del 

 flere, saasom Deschampsia cæspitosa, Holcus mollis, Anthoxanthum, 

 Cakile maritima, Cirsium acaule, Cerastium semidecandrum og cæspi- 

 tosum, Lotus corniculatus, Lathyrus maritimus, Sedum acre og fl. a. 



De findes, som der omtalt, især i Nordvestjylland, ogsaa i Klitter, 

 især naar de gennem Sandet kan naa ned til et Lerunderlag. Ogsaa 

 paa Nordvestjyllands Kridtklinter findes de; se bl. a. et af Statsgeolog 

 A. Jessen taget Billede fra Svinkløv i Hanherrederne, hvor »de 

 hvide Kridtskrænter staar nøgne og vegetationslose ud mod Skagerak 

 paa en Strækning af 3—400 m«. Terrænet neden for Klintens Fod 

 er dækket af en ret frodig og vanskelig tilgængelig Plantevækst af 

 Sandtidse-Buske og Sandplanter m. m., og fra dette strækker Sand- 

 tidse-Krat sig op i de mange dybe Render, der skiller »Svineklovene« 

 fra hverandre. I Sandtidse-Krattene ved Slettegaard tæt ved Svin- 

 kløv har jeg noteret bl. a. Geranium sanguineum i stor Mængde, Thy- 

 mus serpyllum. Galium verum, Pimpinella saxifraga var. ficifolia, Cam- 

 panula rotundifolia, Carlina vulgaris, Graaris o. fl. samt Ene, der 

 selvstændig danner tætte og lave Krat i samme Egn. 



Klittorn -Krattene paa Møens Klint er omtalt og afbildet foran 

 (S. 32, Fig. 19). Der findes Buske eller endog smaa Træer langs hele 

 Klinten, men højest, tættest og mægtigst findes Krattene paa Lille 

 Klint (Fig. 277). De grænser her op til en Græsmark, der kun bruges 

 til Græsning af især Faar, og de rykker tydelig længere og længere 

 ind paa Marken ved Hjælp af mange Rodskud paa de langt udløbende 

 Rødder, og disse Skud bliver Begyndelsen til nye Buske og nye Ud- 



