616 



33. Afvigende Standpladser i Skovene 



Kløfts ko ve. Mange Steder har Regnvand eller Istidens Vand- 

 løb i Tidens Løb skaaret sig dybt ned i Jorden, fremkaldt Kløfter, 

 hvis Skrænter er skovklædte, men hvis Bund har en fra Skovens mere 

 eller mindre afvigende Plantevækst. Skoven er ofte en blandet Løv- 

 skov, med Bøg paa de højere Steder, Ask, Æl, Birk, Røn, Pil o. a. 

 lavere nede. Paa den muldrige Bund om Bækkenes Bredder kan der 

 være en Højstaudevegetation med en Bundvegetation af lave og kry- 

 bende Arter, undertiden ogsaa en ret rig Mosvegetation, især paa 

 Stene langs Bredderne eller i Bækken selv. 



Skyggefulde Kløfter og skyggefuld Skovbund har ofte mange Arter 

 fælles, men Kløfterne har flere Mosser. I en snæver Skovkløft ved 

 Vejle Fjord (Munkebjerg), der var overskygget af Bøg, Ask, Røn, 

 Tax m. fl., samledes især paa de mosklædte Stene i en rislende lille 

 Bæk følgende Arter: Aneura pinguis. Amblystegium irriguum, A. 

 filicinum. Chiloscyphus polyanthos. Dicranum scoparium. Fegatella 

 conica. Fissidens adiantofdes. Grimmia gracilis. Hylocomium loreum, 

 parietinum, triquetrum. Hypnum distans ( = prælongum Auct. ex p.), 

 prælongnm var. Stockesii, rivuiare, viride (= populeum), rusciforme. 

 Isothecium myusuroides. Lophocolea bidentata. Mninm hornum, punc- 

 tatum, rostratum, undulatum. Pellia Neesiana. Plagiochila asplenioides. 

 Plagiothecium silvaticum og Thuidium tamariscifolium (bestemte af C. 

 Jensen). I øvrigt havde Plantevæksten paa Kløften nærmest 3 Etager 

 — en Højstaudevegetation med omtrent meterhøje Arter, en lidt lavere 

 Etage, i hvilken bl. a. Skovfrytle og Rapuntsel voksede, og en nederste 

 med krybende Vedbend, flere Kryburter samt Skovmærke. 



Saadanne fugtige og skyggefulde Skovkløfter med blød og dyb 

 Muld er paa Jyllands Østkyst særlig Standpladser for Elfenbens- 

 Padderokke og Springbalsamin. En lignende Kløft, men mere lys- 

 aaben, findes ved Maglevandsfaldet; ogsaa her vokser nævnte Padde- 

 rokke (Fig. 280). 



Hvor der i Kløftskove findes Væld, kan Plantevæksten udvikle 

 sig til mærkværdig Frodighed, en rig og herlig Højstaudevegetation. 

 Exempelvis kan anføres en saadan Lavning fra Grejsdalen ved Vejle 

 med følgende Arter: Fjerbregne med Tuer, hvis Rodstokke var mange 

 cm over Jorden og bar Blade, der naaede til 1,2 m Højde; Kaal- 

 tidsel med blomstrende Stængler af 1,60 m Højde og Blade fra 

 Rodstokkene paa 1 m Længde; Angelik med blomstrende Stængler af 

 1,80 — 2,10 m Højde; Skovgaltetand, 1,2 ni høj, blomstrende; Skov- 

 nælde, 1,5—2,5 m høj; Skovskræppe, blomstrende, 1,2 m ; Haremad, 

 blomstrende, 1 — 1,2 m; Mjødurt, blomstrende Stængler 1,3 m, Grund- 

 blade i store Mængder, 0,7 m lange; Siv (Juncus effusus), blomstrende, 

 1,2 m lange Stængler; Steffensurt (Circæa lutetiana), blomstrende, 



