618 



33. Afvigende Standpladser i Skovene 



Plantedækket var 25. Maj indtil omtr. 70 cm højt, hvorved de 50— 

 60 cm lange Blade af Kaaltidselen spillede en stor Rolle. I 12 Prøver 

 fik Burre- Snerre 10 Points, Vorterod 9, sterile Græsser 6, Skovnælde 

 og Kaaltidsel 5, Kryb- Smørblomst 4, Mælkebøtte, Løvefod, Kodriver, 

 Ranunculus acer, Nellikerod (G. rivale), Dag-Pragtstjerne, Stellaria 

 uliginosa og Læge-Baldrian hver 1. Bunden var aabenbart mindre 

 fugtig og mere lysaaben end i Kløften ved Munkebjerg. 



Af Pladshensyn udelader jeg yderligere Optegnelser om Kløfternes 

 og Vældenes Plantevækst i Skovene. I »Videnskab. Meddel.« (f. Ex. 

 M. T. Lange 1857) og »Botan. Tidsskr.« findes mange Skildringer, 

 til hvilke jeg henviser. 



Skovdamme og Skovsøer. Skovdamme danner det første Trin 

 i en Udviklingsrække, der ender f. Ex. med Birke- eller Ælleskov, 

 eller, hvor Mennesket har fældet disse, med Skovenge. Som et første 

 Led, der helt er behersket af den omgivende Skov, kan nævnes de 

 smaa Skovdam m e, som træffes rundt om, og som er saa smaa, at 

 Skyggen af Skoven helt udelukker al i alt Fald synlig Plantevækst; 

 de kan være i den Grad uden synlig Vegetation, at der end ikke 

 findes Andemad eller Mos eller større Alger; paa Bunden af det stille, 

 lave, klare Vand, der synes sort i Træernes Skygge, ligger det brune 

 Løv og nedfaldne Grene og formuldner til en næringsrig Bladtørv, 

 et sort Tørve-Mudder, i hvilket man vil synke dybt ned. Er Dammen 

 noget større og mere belyst, kan den f. Ex. være dækket af et grønt 

 Lag Andemad (L. minor) allerede i April Maaned, eller L. trisulca 

 ses nede i Vandet, eller Algemasser og andre flydende Planter ligger 

 hen over Vandet, f. Ex. Manna -Sødgræs og Kryb-Hvene, eller de 

 roddannende Stængler af Bittersød ligger med Længder af flere Metre 

 hen i Vandskorpen og vokser op af Vandet. Paa Bredderne kan 

 almindelige Sumpplanter findes, og er Dammen større, kan man ogsaa 

 se Flydeblade af Aakander og Vandaks. Paa lidt højere Terræn 

 træffes et Bælte af andre fugtighedselskende Arter, f. Ex. Krybskud 

 af Mynte, Sværtevæld, Skjolddrager o. a., hvorefter maaske følger 

 først et Bælte af Ælle, derefter Skov af Bøg eller andre Træer. 

 Saadanne af tæt Skov omgivne Damme og Smaasøer kan være umaade- 

 lig idylliske og fængslende, naar Plantevæksten spejler sig i de stille 

 Vande og kaster sine mørke Skygger over dem (Fig. 281). 



Herfra føres vi et lille Skridt videre til de store, skovomkransede 

 Søer, af hvilke vi jo dog har en Del endnu, hvis Skønhed ikke er 

 helt forstyrret; Vand, Sump og Skov forener sig i et harmonisk 

 Skønheds -Billede, hvis Plantevækst ogsaa lokker Botanikeren til 

 Studier i forskellig Retning (Fig. 282). 



