33. Afvigende Standpladser i Skovene 



621 



planter. De er vist i mange Tilfælde for saa vidt Kulturprodukter, 

 som de er udfyldte Søer, paa hvis maaske dybe Tørvebund der har 

 vokset Skov eller Krat, som Menneskene har ryddet. Mentz (1912) 

 har sikkert Ret i, at hvis de befriedes for Høslæt og andet Indgreb 

 fra Menneskets Side, vilde de igen dækkes med Skov eller Krat. 

 Skovengenes Jordbund er ofte i Overfladen en brunsort, løs, helt for- 

 muldnet Tørvejord, der kan være rig paa Regnorme og Muldvarpeskud. 

 Den bærer en tæt, frisk grøn og blomsterrig Plantevækst, Selv om 

 Skovengene er saa tiltalende skønne Pletter i Skovene, omkransede 

 som de er af de mørke Skove, saa vilde det dog være en større Pryd 

 for Skoven, om der i deres Sted endnu laa en Sø eller Dam, i h ris 

 Vande Træerne kunde spejle sig; Skovene tabte i Skønhed, da de 

 groede til; »det er som at stikke Øjnene ud paa en køn Pige«, sagde 

 en Skovløber en Gang, da man tørlagde en lille Skovdam. Men 

 Øjnene kan komme igen, naar Tørven graves bort og Tørvegravene 

 fyldes med det mørkebrune Vand — noget, som delvis er sket med 

 den Fig. 282 afbildede Sø. Da begynder en ny Indvandring af Vand- 

 planter og Sumpplanter — nye fængslende Opgaver for Botanikerne. 



Om Skovenges Plantevækst se f. Ex. C. Raunkiær 1909; C. Jen- 

 sen 1911. 



