Litteratur 



623 



Arnell, 1914, Varen vid Upsala. Bot. Notiser. 



Baagøe, J., 1901, Store Pil. Indbydelsesskr. fra Herlufsholms lærde Skole. 



Bang, J. P. F., 1891, Om de nord- og vestjydske Klitters Beplantning. Tidsskr. f. 

 Skovbrug. 12. — 1901, Rødgrankultur og Hedeskove. Tidsskr. f Skovvæsen, 

 A: 115. — 1902. Klitplantagerne. Ibid. 14. 



Baranetzky, 1901, Über die Ursachen, welche die Richtung der Aeste der Baum- 

 und Straucharten bedingen. Flora 89. 



Barth, J., 1861, Nogle Ord om en særegen Foryngelsesmaade av Birkeskoven. 

 Forhandl. Videnskabs Selskab. Kristiania. — 1882, Lidt af Naturens egen Skov- 

 husholdning oplyst ved Træk af Granens Biologi. „Naturen", 58. 



Berggren, Sv. f 1873, Om förkrympta barrträd, växande i en myr i södra Småland. 

 Bot. Not. 



Bergstedt, X. IL, 1883, Bornholms Flora. B. T. 13. 



Bernard, N., 1909, L'Evolution dans la symbiose des Orchidées. Annales des 



sciences nat., 9 S., 9. 

 Bernatzky, J., 1904, Über die Baumvegetation des ungarischen Tieflandes. Ascher- 



son Festschrift. 



Bernbecl-, O., 1911, Der Wind als pflanzenpathologisdier Faktor. Englers Jahr- 

 bücher. 45. 



Beyer, R., 1895. Ergebnisse der bisherigen Arbeiten bezüglich der Ueberpflanzen 

 ausserhalb der Tropen. Berlin, Verhandl. Bot. Ver. Brandenb., 36. 



Bloch, C, 1899, Fremmede Naaletræer i Langesø Skove. Tidsskr. f. Skov v., 11. B. 



Blomquist, Sc. G., 1911, Till högbuskformationens ekologi. Sv. bot. Tids., 5. 



Boas, J.E. V., 1891, Musene i vore Skove. Tids. f. Skovv., 3. B. med 11 Fig. — 

 1897, Et Angreb af Hylesinus piniperda. Tids. f. Skovv., 9 A. — 1903, Iagt- 

 tagelser over fyrrespinderen i Norge 1903. Forstligt Tidsskrift. — 1916, Vildt- 

 skade. Fra Naturens Værksted. Hefte 6: 161. — 1918, Ædelgranlusene. Dansk 

 Skovforenings Tidsskr., 3. 



Bondorff, K. A., 1918, Om Benyttelse af Mikroorganismer til Bestemmelse af Jor- 

 dens Indhold af Plantenæringsstoffer. Kgl. Veterinær- og Landbohøjskoles Aars- 

 skrift. 



Borch, P., 1900, Anlæg af „varige" Læbælter. Hedeselskabets Tidsskr. — 1901. 



Om Hedeskovene. Ibid. 13. 

 Borggreve, B., 1873, Über die Einwirkung des Sturmes auf die Baumvegetation. 



Abhandl. Naturw. Vereins zu Bremen. 3: 251. 

 Bornebusch, CH., 1914, Studier over Rødællens Livskrav og dens Optræden i 



Danmark. Tids. f. Skovv. 26, B. 

 Bottomley, W.B., 1911, The root nodules of Myrica gale. Proceedings Roy. Soc, 



Ser. B., vol. 89. 



Boysen Jensen, P., 1910, Studier over Skovtræernes Forhold til Lyset. Tids. f. 

 Skovv., 22. B. 



Brenner, M., 1903, Om grå-alens och andra s. k. litorifoba arters forekomst på 

 Finlands sydkust. Medd. af Soc. pro Fauna et Flora Fermica. H. 25. — 1909, 

 Beståndbildande ormgranar. Ibid. 35. — Tillfälliga former af gran (Picea excelsa) 

 och tall (Pinus silvestris). Ibid., hvor mange andre Meddelelser om afvigende 

 Træformer forefindes. 



Brochmann- Jerosch, H. und M., 1910, Die natürlichen Wälder der Schweiz. Ber. 

 Schweiz. Bot. Ges. — 1913, Die Trichome der Blattscheiden bei Gräsern. Ber. 

 D. Bot. Ges., 31. 



Briindin, J. A. Z., 1898, Bidrag till kännedomen om de svenska fanerogama ör- 

 ternas skottutveckling och öfvervintring. Uppsala. 



