Litteratur 



627 



Hill/ter, B., se S. 412. — 1897 — 98, Über Entstehung und physiolog. Bedeutung 

 der Wurzelknöllchen. Forstlich-naturwissenschaftliche Zeitschrift. — 1903, Bei- 

 träge zur Mycorhizafrage. 1 Über die biologische und physiologische Bedeutung 

 der endotrophen Mycorhiza (Tubeuf und Hiltners Naturw. Zeitschr. f. Land- und 

 Forstwissenschaft). 



Hohn, Er/v., 1907, Sandflugtens Dæmpning i Tisvildeegnen 1724 — 1738. Frederiks- 

 borg Amts historiske Samfunds Aarbog. 



Holmboe, Jens, 1900, Vore Ugræsplanters Spredning. — 1903, Planterester i norske 

 Torvmyrer. Videnskabs-Selskabets Skrifter. Kristiania. — 1904, Højere epifytisk 

 Planteliv i Norge. Videnskabs-Selsk. Skrifter. Kristiania. — 1908, Bøgeskogen 

 ved Lyngefjord i Nordhordland. Bergens Museums Aarbok 1913. — 1912, Vaa- 

 rens Udvikling i Tromsø Amt. Bergens Museums Aarbok. — 1913, Kristtornen 

 i Norge. Bergens Museums Aarbok, No. 7. 



Holmgren, Anders, 1898, Bidrag tili kännedomen om norra Jämtlands fjällskogar. 

 Tidskr. f. Skogshushållning. 26. 



Hornemann, J. W., 1821, Bemærkninger angaaende Forskellighederne af Vegeta- 

 tionen, i de danske Provinser. K. D. Vid. Selsk. Skr. — Forsøg til en Fortegnelse 

 over de vildvoxende, men i ældre Tid indførte Planter. Krøyers Naturhist. 

 Tidsskr. 2—3. 



Howard, W. L., 1906, Untersuchung über die Winterruheperiode der Pflanzen. 

 Dissertât. Halle. 



Hult, B., 1881, Försök till analytisk behandling af växtformationerna. Meddel. 

 Soc. Faun. & Flora Fenn., 8. — 1885, Blekinges vegetation. Ibid. 12. — 1896, 

 Vedväxternas utbredning i Finland. Vetenskapl. Meddel, af Geograf. Foreningen i 

 Finland. 3. 



Hultmark, D., 1908, Granar af ovanlig typ. Skogsvardsför. tidskr. 6. 



Hock, F., Fortegnelse over de Afhandlinger, der har Betydning for „Skovene", 

 findes i Warming, Oekologische Pflanzengeographie, 3. Aufl. 



Jaccard, Paul, 1915, Les causes qui terminent la forme des arbres. Bévue gé- 

 nérale 27: 257, 335, 353. 



Jensen, C, 1911, Floristik fra Alindelille Fredskov. Biologiske Arbejder, tilegnede 

 Eug. Warming. København. 



Jesenko, Fr., 1911, Einige neue Verfahren, die Ruheperiode der Holzgewächse 

 abzukürzen. Ber. D. Bot. Ges. 29. — 1912 a, Ibid, 30. — 1912 b, Über das Aus- 

 treiben im Sommer entblätterter Bäume und Sträucher. Ibid. 30. 



Johannsen, W., 189 7, Studier over Planternes periodiske Livsytringer. 1. Om an- 

 tagonistiske Virksomheder i Stofskiftet. Vid Selsk. Skr. (6. R.) 8. — 1900 a, Æter- 

 Metoden ved Plantedrivningen med særligt Hensyn til Syren-Drivning. Gartner- 

 Tidende, 16. — 1900 b, Das Aether-Verfahren beim Flühtreiben. Jena. — 1909, 

 Om Arvelighedsforskning med Henblik paa Skovbruget. T. f. Skovv. 21, B. - 

 1913, Ruheperioden. I Handwörterbuch d. Naturwissenschaften, 8. 



Jonsson, B., 1894, Undersöknhigar öfver respiration och assimilation hos mossorna. 

 Bot. Notiser. — 1902, Färgbestämningar för klorofyllet hos skiida växlformcr. 

 Bihang Sv. Vet. Akad. Handl. 28, 3. 



Kamerling, Z., 1913, Zur Frage des periodischen Laubfalles in den Tropen. Ber. 

 D. Bot. Ges. 31. 



Kanngiesser, Fr., 189 7, Lebensdauer der Sträucher. Flora. — 1913, Über Lebens- 

 dauer von Zwergsträuchern aus hohen Höhen des Himalaya. Viertcljahrsschr. 

 Naturf. Ges. Zürich. 58. 



Karsten, G., 1880, Periodische Erscheinungen des Pflanzen- u. Thierlebens in 

 Schleswig-Holstein. Schrift. Nat. Vereins Schlesw. -Holst. 3. 



40* 



