- 27 — 



samfund«. Af Hensyn til den Uklarhed, der hvilede over Begrebet »For- 

 mation«, undlod han her udtrykkelig at benytte dette Navn. Derimod for- 

 søgte han at faa mere biologisk og økologisk Indhold ind i »Grundformerne«, 

 som han i videre Forstand benævnede »Livsformer«. Fremskridt i denne 

 Henseende findes endvidere i den engelske Udgave af denne Bog (1909, Oeco- 

 logy of plants), der allerede er paa virket af de Nomenklaturforbedringer, som 

 navnlig Flahault havde slaaet til Lyd for (Den 1. internationale botaniske 

 Kongres i Paris 1900). Benævnelsen Association stammer fra Flahault. 



1 1905 holdtes den 2. internationale bo tan. Kongres i Wien. Her bragtes 

 Nomenklaturspørgsmaalet frem af Flahault, og man udnævnte en Komité 

 paa 11 Plantegeografer, der fik det Hverv at udarbejde Forslag til en 

 Nomenklatur, der skulde forelægges den 3. Kongres, 1910, i Bruxelles. 

 Disse 11 Mænd valgtes blandt saa at sige alle Nationer: Adamovic (Ser- 

 bien), Beck v. Mannagetta (Østerrig), Briquet og Schröter (Schweiz), Drude, 

 Engler og Warburg (Tyskland), Flahault (Frankrig), Harshberger (U. S. A.), 

 Smith (Skotland) og Warming. 



Flahault og Schröter valgtes til at udarbejde Forslagene, hvilke der- 

 efter før Kongressen omsendtes til Afstemning til de andre 9. Af de os her 

 interesserende Forslag fremhæves følgende: 



1. Ved Økologi forstaar man alt det, som har at gøre med de enkelte 

 Planter eller Plantesamfundene paa den ene Side og Standpladsen paa 

 den anden (Ordet er dannet af det græske Navn Oikos, der betyder Stand- 

 plads, Milieu) 1 ). Økologien omfatter altsaa Læren om Standplads-Kaarene 

 og Tilpasningerne af den enkelte Planteart (Autøkologi) og Plantesam- 

 fundene (Synøkologi == Formationslæren). (Vedtoges med 9 Stemmer). 



2. Ved Standplads (Station, Habitat) forstaar man Indbegrebet af 

 samtlige paa en geografisk bestemt Lokalitet virkende Faktorer, forsaavidt 

 de har Indflydelse paa Plantevæksten. (Vedtoges med alle 11 Stemmer). 



3. En Association er et Plantesamfund af bestemt floristisk Sam- 

 mensætning med ensartede Standpladsbetingelser og ensartet Fysiognomi. 

 Den er den grundlæggende Enhed for Synøkologien. Den betegnes med 

 Endelsen » — etum« til Slægts- eller Artsnavn, f. Ex. Pinetum, Sphagnetum. 

 (Vedtoges med alle 11 Stemmer). 



4. En Vegetationsformation er det nuværende Udtryk (»Pex- 

 pression actuelle«) for bestemte Livsbetingelser. Den bestaar af Associa- 

 tioner, der er forskellige indbyrdes i H. t. floristisk Sammensætning, men 

 stemmer overens i første Linie i Standpladsbetingelserne, i 2. Linie i deres 

 Livsformer. (Vedtoges med 8 Stemmer. Nej: Adamovic, Beck, Smith). 



Forslagene drøftedes paa Kongressen, hvor der var Stemning for dem, 

 men der afstemtes ikke om dem, da det allerførste Forslag lød: Kongres- 

 sens Beslutninger skal være »Anbefalinger« til Efterfølgelse. 



Gennemførelsen af disse Bestemmelser kan i Begyndelsen have Van- 

 skelighed for et virkelig videnskabeligt Arbejde, fordi 1) mange ikke til- 

 strækkelig indgaaende kan gøre sig Rede for Standpladsens klimatiske 

 og endnu vanskeligere for de til Jordbunden knyttede Kaar (de edafiske). 

 Nordamerikanere og Englændere har her paabegyndt et stort Arbejde. 



x ) Navnet Økologi er dannet 1866 af Häckel, anvendtes af Reiter 1885, 

 og optoges af Warming 1895; nu er det almindelig anvendt. 



