— 28 — 



Dertil kommer, at der, som G. Kraus skrev (1911), »auf kleinstem Räume« 

 i Naturen er en Mangfoldighed af kemisk og fysisk forskellig byggede 

 Standpladser. 2) Man skal klare sig, hvilke Arter der sammensætter de 

 enkelte Associationer. Dette er den Opgave, der vel lettest vil kunne loses. 

 3) Dernæst skal Livsformernes Natur bestemmes. Botanikerne er vel 

 som Regel lidet kendte med dem, og her bliver overmaade mange og van- 

 skelige Opgaver at løse. 4) Sluttelig skal Associationerne grupperes til 

 større Enheder, Formationerne, der altsaa er Samfund af bestemte 

 Livsformer. 



Der viser sig allerede tydelige Tegn til, at disse Navne og Begrebsbe- 

 stemmelser vil vinde Indgang og virkelig blive internationale; her i Dan- 

 mark vil man finde dem anvendte saaledes af Ostenfeld og Vahl. 



Foredraget fremkaldte en Diskussion mellem Prof. Raunkiær og 

 Prof. Warming. Prof. Raunkiær udtalte følgende: 



Jeg kan ikke gaa med til den foreslaaede Anvendelse af Betegnelserne 

 Association og Formation — navnlig fordi jeg kun har Brug for een Beteg- 

 nelse, nemlig et Udtryk for Formationslærens sidste Enhed; hertil har 

 jeg valgt »Formation« som det tidligere almindeligst anvendte Udtryk; 

 vel er »Formation« oprindelig bleven taget i en mere omfattende Betydning 

 end den, hvori jeg anvender Betegnelsen; dog er Begrebet ogsaa af ad- 

 skillige Forskere bleven taget i meget snæver Betydning; det er gaaet og 

 gaar her som med Systematikens Artsbegreb, der snart tages mere kollek- 

 tivt, snart saa snævert som vi overhovedet er i Stand til at skelne — alt 

 eftersom Undersøgelsens Natur kræver det. 



Jeg behøver saaledes ikke Betegnelsen »Association«; thi hvis »Asso- 

 ciation« kun skal dække over en blot floristisk Forskel, er der ingen Brug 

 derfor, da der ikke er nogen Grund til at tvivle om, at allevegne, hvor 

 Vegetationen har haft Tid til at komme i en vis Ligevægt, der vil en ud- 

 præget Forskel i floristisk Henseende tillige betyde en Forskel i Livskaar; 

 og, paa den anden Side, skal »Association« ikke blot betegne en floristisk 

 Forskel, men tillige en Forskel i Kaar, som Vegetationens floristiske Sam- 

 mensætning følgelig er Udtryk for, da falder »Association« ind under Defi- 

 nitionen af »Formation« og er saaledes overflødig. Allevegne hvor Naturen 

 i længere Tid har været overladt til sig selv, saa at Vegetationen er kom- 

 men i en vis Ligevægt, der vil i Kraft af Konkurrencen de enkelte Terræn- 

 partier være bleven bevokset med de af de forhaandenværende Arter, der 

 er bedst skikkede til at leve under de givne Kaar, o: de af de forhaanden- 

 værende Arter, hvis Livsform (i absolut Forstand) er i størst Overens- 

 stemmelse med Kaarene; men dette er jo netop en Formation. Og det 

 er Økologiens Opgave at undersøge og gøre Rede for Formationens enkelte 

 Plantearters Tilpasninger, der betinger, at netop disse bestemte Arter 

 under de givne Kaar gaar af med Sejren i Konkurrencen om Pladsen. 



Visse vigtige Kaarleds almindelige Betydning kender vi vel; men i 

 Enkelthederne har vi kun meget ringe Viden om de bestemmende Betin- 

 gelser; vi kan derfor heller ikke her anvende Kaarene som Udgangspunkt 

 ved Bestemmelsen af Formation; det er tværtimod Formationens stati- 

 stisk-floristiske Ensartethed, der skal belære os om, hvilke Lokaliteter 

 Planterne anser for kaarfælles; og det bliver da Økologiens Opgave at ud- 

 forske, hvorfor Planterne anser de og de Steder for kaarfælles, og hvilke 



