— 29 — 



Forhold det er, der betinger, at netop de og de Arter, kort sagt: denne 

 bestemte Formation, her er i Stand til at staa sig i Konkurrencen med 

 de andre af de forhaandenværende Arter. Den i statistisk-flo ris tisk 

 Henseende ensartede og ens kaarprægede Vegetation er en 

 Formation. Saaledes taget er Formationernes Tal overordentlig stort; 

 men de ordnes let i en naturlig og overskuelig Rækkefølge ved at indordnes 

 i et praktisk anvendeligt Livsformsystems Rammer, f. Eks. som Fane- 

 rofyt-, Chamæfyt-, Hemikryptofyt-, Helofyt-, Hydrofyt-Formationer, osv. ; 

 indenfor en saadan Ramme er der Plads for alle de Underafdelinger (Klasser, 

 Underklasser, osv.), som det ved de fremadskridende Undersøgelser maatte 

 vise sig at være ønskeligt at opstille. Foruden at dette Livsformsystem 

 bygger paa et af de væsentligste Led i Planternes Tilpasning til Kaarene, 

 udnyttes herved tillige paa naturlig Maade saavel de fysiognomiske Grund- 

 typer: Træ, Busk, Urt, osv., som de af Vegetationen karakteriserede Land- 

 skabsformer: Skov, Krat, Hede, Eng, Sump, etc. Men det er jo en Selv- 

 følge, at hvis et andet Livsformsystem viser sig at være mere formaals- 

 tjenligt, skal dette naturligvis vælges. Den »absolute« Livsform er Sum- 

 men af samtlige Tilpasninger hos den enkelte Art; de af de forskellige 

 Forskere opstillede Livsformer og Livsformsystemer er Arbejds-Systemer, 

 der blandt andet ogsaa skal lette os Oversigten over den store Mangfol- 

 dighed. 



Mødet d. 12. Maj 1917. 



Professor Warming sluttede sit Foredrag i forrige Møde om Økolo- 

 giens Grundenheder. 



Taleren gav til yderligere Forstaaelse af det i forrige Møde sagte et 

 Eksempel fra vore ferske Vande, specielt fra et omtr. 1 km langt gammelt 

 nu afspærret Løb af Skjern Aa ved Borris, som ligger lige syd for Borris 

 Kirke. 



Med H. t. vore ferske Vande har vi at agte paa en Række forskellige 

 Faktorer for at klare Standpladsernes Ejendommeligheder. Klimaet 

 spiller ingen nævneværdig Rolle; mangfoldige Arter af Vandplanter er 

 udbredte over uhyre Strækninger af Jorden, fordi Kaarene er saa ensartede. 

 Følgende Faktorer maa der tages Hensyn til. 



A. Bevægelsen. Vi har 1. relativt stillestaaende Vand, i alt Fald Vand- 

 bassiner uden Strøm eller stærkt Bølgeslag (smaa Damme, Gadekær, 

 Klitsøer, Mergelgrave, Tørvegrave). — 2. Ved Vind stærkt bevæget 

 Vand (stærkt Bølgeslag). — 3. Strømmende Vand med mere eller 

 mindre stærk Strøm. Svagt rindende, f. Eks. Væld. 



B. Vandets Dybde (Betydning for dets Varme og Belysningen paa 

 Bunden). 



C. Vandets Indhold af Luftarter, Syrer, opløste organiske og uorga- 

 niske Stoffer, Smaalegemer, der svækker Lyset. 



D. Bundens Natur (Sten, Sand, Ler, løse Masser som Dynd, Gytje, 

 Tørvejord). 



E. Kombinationer af de under A — D nævnte Faktorer. 



Den nævnte aflukkede Arm af Skjern Aa har ingen Strøm, i Mod- 

 sætning til det nuværende Løb, i det højeste Bølgeslag, især vist ved syd- 

 vestlig Vind, dybt Vand (indtil omtr. 2Y 2 m), Mudderbund, Vandet formo- 

 dentlig syrligt af Humussyrer. 



