— 41 — 



kyndige Biblioteksmænd har sat sig den Opgave at tilvejebringe en sy- 

 stematisk Indholdsfortegnelse for et stort Antal danske Tidsskrifter, bl. a. 

 alle videnskabelige og populær- videnskabelige. Titlerne er ordnede efter 

 et stærkt leddelt System, hvorefter det vil være let at finde, hvad man 

 søger. Hovedgrupperne er: Biografi, Biblioteksvæsen, Videnskabelige Sel- 

 skaber, Filosofi, Religion, Samfundskundskab. Geografi (med Topografi) 

 og Rejser, Naturkundskab og Matematik, Lægevidenskab, Praktiske Fag, 

 Kunst, Litteratur og Sprog, Historie. — Bogen er udgivet med Under- 

 støttelse af Carlsbergfondet og Det Classenske Fideikommis, hvorved Pri- 

 sen har kunnet sættes meget lavt. L. K. R. 



W. Johannsen: Arvelighed i historisk og experimentel Belys- 

 ning. En Udsigt over Arvelighedsforskningens vigtigste Resultater. Med 

 52 Illustrationer. København og Kristiania 1917. Gyldendal. 294 Sider. 

 Pris 7 Kr. 50 Øre. 



Naar man sammenligner denne Bog med Forfatterens i 1905 udgivne 

 Skrift, Arvelighedens Elementer, faar man et levende Indtryk af den 

 stærke Udvikling, Arvelighedslæren har gennemgaaet i de forløbne Aar, 

 efter at den er ført ind i et exakt, experimentelt Spor, væsentlig ved An- 

 vendelse af de »rene Linier«s Princip, som Forf. har indført, og ved omfat- 

 tende Bastarderingsforsøg i Fortsættelse af Mendel's Arbejde. Paa den 

 ene Side vil man finde, at meget er blevet klaret, som tidligere var dunkelt, 

 og at mange interessante nye Kendsgerninger er blevne opdagede; men 

 det har paa den anden Side vist sig, at mange tidligere Anskuelser har vist 

 sig urigtige, og at meget, som tidligere syntes enkelt og lige til, alligevel er 

 mere indviklet end man troede. Adskillige nye Begreber og Udtryk, til- 

 dels dannede af Forf., er kommet til. Det turde nu være ret almindelig 

 bekendt, at der maa skelnes mellem Fænotypen eller Fremtoningstypen 

 og Genotypen eller Anlægstypen, at de enkelte Individers personlige Egen- 

 skaber ikke er arvelige, men at Arven er knyttet til indre Faktorer eller 

 Gener, dog saaledes, at den enkelte Egenskab kan være betinget af flere 

 saavel indre som ydre Faktorer, at med andre Ord Fremtoningspræget er 

 Reaktioner af Anlægspræget med Kaarene. Ved talrige Bastarderings- 

 forsøg er der endvidere paavist yderst interessante, tildels ret komplicerede 

 Forhold med Hensyn til visse Egenskabers Tilbøjelighed til at optræde i 

 Forening, medens andre frastøder hinanden, og vedrørende Kønsbestem- 

 melse og kønsbunden Arv. Pladsen tillader ikke at omtale alt dette lige 

 saa lidt som Celleorganernes, særlig Kromosomernes Forhold til Arvelig- 

 heden, og meget andet, som behandles i Bogen. Her skal blot nævnes, at 

 den foruden det nævnte drøfter ydre Kaars Indvirkning, Antagelsen af 

 personlig ervervede Egenskabers Arvelighed, som Forf. finder ubevist, 

 Mutationer, falsk Arvelighed, Smitte, Opdragelse og Tradition, og i sidste 

 Afsnit racehygiejniske Bestræbelser (Eugenik og Eutenik). 



Endelig maa fremhæves, at Forf. har gjort sin Fremstilling yderligere 

 interessant ved at behandle Arvelighedsproblemet historisk. I dets første 

 Kapital omtales dets Behandling af Grækerne, og det vises, at Aristoteles 

 havde en Opfattelse, der svarer til vor, idet han hævdede, at Afkommets 

 Sæd er en ligefrem Fortsættelse af Ophavets, en Anskuelse der dog ingen 

 Betydning fik, da den ikke blev optaget af Andre. Senere følges Arvelig- 



