— 45 — 



B. Floristiske Notitser fra Randers Fjorddal. 



I Somrene 1915 og 1916 har jeg flere Gange besøgt Kanders Egnen for 

 at foretage botaniske Undersøgelser i Fjorden og paa de tilgrænsende Enge. 

 Resultatet af disse Studier over Kanders Fjorddals Plantevækst vil blive 

 offentliggjorte andetsteds; men nogle lejlighedsvis gjorte floristiske Iagt- 

 tagelser vil jeg dog meddele her, da de ikke naturligt lader sig indflette 

 i den økologiske Skildring af Plantevæksten. Disse Iagttagelser bestaar 

 dels i nogle Fund af sjældnere Planter, dels i nogle Undersøgelser over et 

 Par Bastarder og deres Forekomst. 



1. Najas marina L. Den interessanteste floristiske Opdagelse, som 

 blev gjort under disse Undersøgelser, er Fundet af Najas marina L. i Grund 

 Fjord. Den voksede paa 1 — 2 m's Dybde og over et Areal,, som paa det 

 nærmeste var 2 km langt, omtrent fra Landingsbroen ved Floes Teglværk 

 til den saakaldte »Snævring«. I Slutningen af August 1915 var den i fuldt 

 Flor og med unge Frugter, i Slutningen af Juni 1916 fandt jeg blot smaa 

 Kimplanter. 



Voksepladsen — ganske svagt brakt Vand. — svarer jo godt til dens 

 to andre danske Findesteders, nemlig Pram Aas Udløb og Susaaen ved 

 Gaunø, begge paa Sjælland. 



2. Alisma graminifolium Ehrh. Denne sjældne Art fandtes sammen 

 med Najas i Grundf jord i helt submers Tilstand (kun baandformede Under- 

 vandsblade til Stede); den er tidligere fundet nær Randers baade ovenfor 

 og nedenfor Byen og synes saaledes at være udbredt i Egnen, men stedse 

 submers og i ringe Antal. 



3. Potamogeton panormitanus Biv. Den bekendte Potamogeton- 

 Specialist Pastor I. O. Hagström i Sverige har undersøgt nogle P. pu- 

 sillus fra Tebbestrup og Komalt Bredninger og meddelt mig, at de ikke 

 hører til P. pusillus i snævrere Forstand, men til P. panormitanus Biv., 

 som vi hidtil ikke har adskilt fra P. pusillus her i Danmark. 



4. Typha angustifolia L. x latifolia L. 



Paa den kunstige Holm Skanhagen nær Uggelhusene og paa det op- 

 fyldte Terræn vest for Uggelhusene fandtes flere Bestande af Dunhammer, 

 der i Henseende til Karakterer stod imellem T. angustifolia og T. latifolia, 

 hvilke to Arter iøvrigt begge voksede sammesteds. 



De to Dunhammer- Arter kendes jo let habituelt fra hinanden paa 

 Bladenes Bredde, paa Afstanden mellem den hanlige og den hunlige Del 

 af Kolben og paa Farven af den hunlige Del af Kolben. Desuden er der 

 Forskelligheder i Blomsternes Bygning. Blomsterne sidder flere sammen 

 paa smaa bitte Akser, der atter er fæstede (i Tusindvis) til Kolbeaksen, — 

 altsaa en sammensat Blomsterstand. Disse Smaa Akser (Pedicellerne) i 

 den hunlige Kolbedel er hos T. latifolia lange og smalle (1,5 — 2 mm), hos 

 T . angustifolia korte og brede (0,5 — 1,0 mm). Hunblomsterne bærer hos 

 T. angustifolia et smalt-spateldannet Højblad (Brakteolen), der mangler 

 hos T. latifolia; endvidere er Haarene længere hos T. angustifolia end hos 

 T. latifolia. Endelig har T. angustifolia i Keglen mange Hunblomster om- 

 dannede til golde kølleformede Smaalegemer (Karpodier), medens det hos 

 T. latifolia kun er Tilfældet med faa. Alle disse vigtige Karakterer fra 

 Hunblomsterne kan dog kun ses ved nøjere Undersøgelse med Lupe. Ved 

 Mikroskopets Hjælp iagttages endnu en Forskel mellem de to Arter, nem- 



