— 49 — 



Karakterer (dog 3 Ar) og ringe Frugtsætning, og i 1899 har jeg 1 ) her i 

 Tidsskriftet gjort Rede for et lignende Fund ved Tissø paa Sjælland. Da 

 mit Fund blev gjort om Efteraaret (Sept. 1895), kunde jeg ikke undersøge 

 Antallet af Ar, men derimod var den ringe Frugtsætning meget iøjnefal- 

 dende, ligesom hele Bestanden tydelig nok afveg fra begge de formodede 

 Forældre, der stod i vel adskilte Bestande ved Søbredden. — Disse to An- 

 givelser er alt, hvad jeg har kunnet opspore i Literaturen om en Bastard 

 mellem de to Arter. Man maatte efter dette faa det Indtryk, at Hybridi- 

 sering mellem de to Arter var noget sjældent, og i min lille Notits opstillede 

 jeg den Formodning, at det delvis kunde forklares ved, at Forældrene 

 kun sjældent findes sammen. 



Efter hvad jeg nu har set i Kanders Fjord, er jeg snarere tilbøjelig til 

 at antage, at Bastarden er hyppig, men overset eller ikke erkendt som 

 saadan, hvad der ogsaa kan være vanskeligt. Forholdene i Randers Fjord 

 er imidlertid ganske interessante og oplysende i saa Henseende. 



I Gudenaaen ovenfor Randers træffes alene (en enkelt lille Bestand 

 undtaget) Scirpus lacustris, og den er ganske typisk udviklet. I Fjordens 

 ydre Del (omtrent fra Mellerup til Udbyhøj) er det derimod (udelukkende) 

 S. Tdbernæmontani i dens typiske Form, der findes. Men i Mellempartiet, 

 særlig i Omraadet omkring Uggelh usene og den ydre Del af Grundfjord, 

 dannes de talrige Kogleax-Bestandes Hovedmasse af Mellemformer mel- 

 lem de to Arter. Allerede Udseendet paa Afstand, som for de to Arters 

 Vedkommende er tydeligt forskelligt, gør Iagttageren usikker: det er 

 hverken den friskgrønne Farve-Tone og slanke Væxt, som er egen for 

 S. lacustris, eller den blaagrønne Tone og lavere, mere robuste Væxt, som 

 karakteriserer S. Tdbernæmontani, men noget liggende imellem disse to 

 Yderpunkter, og den ene Bestand ser ikke helt ud som den anden; der er 

 en Mangfoldighed af Nuancer. Undersøger man nu med en Lupe Ar-An- 

 tallet og de røde Vorter, viser det sig, at ogsaa her raader Usikkerhed: 

 hos nogle har de fleste Blomster 2 Ar, men enkelte 3 Ar, hos andre er der 

 omtrent lige mange med 2 og med 3 Ar, eller de med 3 Ar er de fleste ; 

 de røde Vorter er gærne tilstede, men i meget varierende Mængde. Ogsaa 

 Skægbehaaringen paa Støvknappernes Spids vexler i Udvikling. 



Paa en Del Materiale samlet i 1916 ved Midsommertid har jeg under- 

 søgt Pollenet og fundet, at medens S. lacustris havde godt og tilsyneladende 

 frugtbart Pollen (veludviklet Indhold i Cellerne), syntes Mellemformernes 

 Pollen at være ret ufrugtbart (de fleste Celler med lidet eller intet Indhold). 

 S. Tdbernæmontani forsømte jeg desværre at samle ved samme Lejlighed, 

 men har undersøgt Materiale andetsteds fra; det havde godt Pollen. — 

 I god Samklang med Pollenets ringe Kvalitet hos Mellemformerne staar 

 den ringe Frugtsætning. Jeg har samlet Toppene af et helt Neg af Scirpus, 

 der i Efteraaret 1915 var skaaret ved Uggelhusene, og har kun fundet 

 faa Frugter udviklede; de fleste Blomster sætter øjensynligt ikke Frugt; 

 i disse Toppe varierede Antallet af Ar paa samme Maade som ovenfor 

 nævnt. Til Sammenligning har jeg i Efteraaret 1916 samlet Frugt-Toppe 

 af S. Tabernæmontani ved Udbyhøj (Fjordens Munding) og fundet en sær- 



1 ) C. H. Ostenfeld: Smaa Bidrag til den danske Flora I. — Bot. Tids. 

 XXII, 1899, S. 210. 



Botanisk Tidsskrift. 36. Bind. 



4 



