- 53 — 



denne Plante i visse Afsnit af Postglacialtiden været hyppig i vore ferske 

 Vande. Den er i hvert Fald fundet i Moserne paa en halv Snes forskellige 

 Steder paa Øerne, særlig Sjælland. I svenske og norske Ferskvandsane j - 

 ringer forekommer den ogsaa hyppigt, medens den nu i disse Lande som 

 i Danmark kun forekommer enkelte Steder og hovedsagelig i Brakvand. 

 Som en af Aarsagerne til dens Forsvinden fremføres almindeligt den Klima- 

 forværring, der i Form af en Forringelse af Sommervarmen begyndte at 

 gøre sig gældende i Nordeuropa efter nogle Forskeres Opfattelse mod 

 Slutningen af Litorinatiden (Gunnar Andersson) efter andres ved den 

 subatlantiske Periodes Begyndelse, der anses for omtrent at falde sammen 

 med Jernalderens Indtræden (R. Sernander, L. v. Post o. a.). — Hvor- 

 naar Najas marina er uddød i Rask Sø, kan naturligvis ikke siges med 

 Sikkerhed; men visse Ting tyder paa, at det er sket forholdsvis sent, og 

 at man her har med en fossil Reliktforekomst af Najas at gøre, forudsat 

 Rigtigheden af den almindelige Opfattelse, at Najas er fortrængt fra de 

 ferske Vande paa Grund af Klimaforværringen. 



Forekomsten i Gytjen af de to Anthropochorer Polygonum tomentosum 

 og Chenopodium album viser hen til, at der har levet korndyrkende Men- 

 nesker ved Rask Sø, medens Najas endnu forekom i denne. Men disse to 

 Planter giver dog ikke nogen særlig god Datering, da de sikkert har op- 

 traadt som Ukrudt i Kornagrene, lige siden man begyndte at dyrke Korn 

 i Landet, nemlig i Yngre Stenalder. 



Af nedenstaaende Pollenspektra 1 ) ses det, at Bøgen har levet i denne 

 Egn, medens Gytjen aflejredes 2 ), og at den altsaa har været samtidig med 

 Najas. Da Bøgen imidlertid som bekendt har levet i Danmark i det mindste 

 siden engang i Litorinatiden, kan den ej heller bruges til nogen sikker 

 Datering i dette Tilfælde. Kendte man imidlertid den Tid, der er medgaaet 

 til Dannelsen af Sumptørv-Laget og det tynde Lag af Equisetum-Qy tjen 

 over det Najas-i ørende Detritus-Gytje, vidste man omtrent, naar Najas 

 var uddød paa dette Sted. Men man kender ikke engang den oprindelige 

 Mægtighed af disse Lag, der maa være sammenpressede af det overliggende 

 Kulturlag. Dette stammer fra Tiden omkring Middelalderens Midte, og 

 regner man, at der er medgaaet nogle Aarhundreder til Dannelsen af disse 

 Lag, hvad der neppe er nogen Overvurdering af Væksthastigheden, følger 

 deraf, at Najas marina har levet i Rask Sø maaske til henimod Oldtidens 

 Slutning. 



Bøgen er ikke paavist i Tørvedyndet i Profil II ; her fandtes imidlertid 

 saa rigeligt af Fyrrepollen, at det maa anses for fuldt paalideligt, at Fyrren 

 i tilsvarende Tid voksede i denne Egn. Om Værdien af de 5 pCt. Fyrre- 

 pollen, som Spektrerne fra Gytje viser, tør jeg ikke udtale mig med Sik- 

 kerhed. Her skal blot berøres, hvad jeg ved en senere Lejlighed kommer 

 tilbage til, nemlig, at en relativ Hyppighed af Fyrrepollen paa blot nogle 

 faa Procent kan forekomme i en Horizont med makroskopiske Fyrrerester. 



Se Knud Jessen: Bidrag til Vegetationens Historie i Randers Fjord- 

 Dal, trykt i A. C. Johansen: Randers Fjords Naturhistorie. Køben- 

 havn. — Under Trykning. Heri Henvisning til den paagældende svenske 

 Literatur. 



• 2 ) I en Prøve af Gytjen for et Par Aar siden indsamlet af Dr. N. Hartz 

 findes forøvrigt talrige Knopskæl af Bøg. 



