— 54 — 



Desuden bør det bemærkes, at Lennart v. Post 1 ), der mest af alle har 

 beskæftiget sig med Studier over Mosernes fossile Pollenflora, mener, at 

 en Hyppighed af en vis Pollenart i en Tørveprøve paa een til et Par 

 Procent angiver, at tilsvarende Træ- Art har levet i Egnen paa den Tid, 

 da den undersøgte Prøve dannedes. 













CG 



















ybde 



Sk 



Inus 



etula 



agus 



raxin 



inus 



uei'cw 



i-« 



e 



• («4 



"■o 



• ~J 



Imus 





Q 









o 







ßi 



Cx 





fri 



S» 



Gytje fra Profil I 



44 cm 



1 



30 



15 



22 



10 



3 



5 



6 



6 





1 





62 cm 



2 



27 



22 



15 



5 



4 



5 



8 



11 



1 





Tørvedynd fra Profil II .... 



90 cm 





25 



16 



14 







18 



5 



- 



4 



16 



2 



Tre Pollenspektra, der angiver de forskellige Pollen-Arters relative 

 Hyppighed i Prøver fra Gytjens Over- og Underkant samt fra Tørvedvndet 

 i Prof. II. 



Det er da ikke usandsynligt, at Fyrren og Bøgen en Tid har levet 

 samtidigt ved Rask Sø. — Af de øvrige Træsorter skal blot nævnes Linden 

 og Ælmen. Af Linden fandtes kun ganske enkelte Pollen i Gytjen, medens 

 dens Pollen var almindelige i Prøven fra Profil II. Dette Træ (Tilia cor- 

 data), hvis Levninger er saa almindelige i Aflejringer fra »Egetiden« og 

 visse Dele af »Fyrretiden«, er her sandsynligvis bleven fortrængt af Bøgen. 

 Ælmen, Ulmus glabra findes nu neppe som vild i Jylland; den forekommer 

 ikke vildtvoksende i de jydske Egekrat (O. G. Petersen), og E. Rostrup 

 fandt ikke Ælme-Kul i de jydske Affaldsdynger fra Stenalderen. Ligeledes 

 manglede Ælme-Kul i talrige jydske Trækul-Prøver fra Bronzealderen, 

 som jeg har haft Lejlighed til at gennemgaa, medens Ælrn forekom om 

 end sparsomt i Prøverne fra Øerne. Derimod findes almindeligt Ælme- 

 Pollen i jydske Moser, dog stedse sparsomt som her ved Rask Sø, og jeg 

 er tilbøjelig til at tro, at der tidligere har været spontan Ælm ogsaa i 

 denne Landsdel. 



Ved Betragtning af de stratigrafiske Forhold i Mosen under Boring- 

 holm og ved en Sammenligning med Lagfølgen i det nærliggende Boring 

 Sønderkær, der kortelig findes omtalt andet Sted 2 ), naaer man formentlig 

 til en nærmere Aldersbestemmelse paa visse af Lagene under Gaardtomten 

 end ved udelukkende at holde sig til Plantefundene. Særlig i Prof. I findes 

 der Vidnesbyrd om en tidligere foregaaet Stigning af Vandstanden i Rask 

 Sø, idet nemlig Lag e, der er en Litoralfacies, er overlejret af Gytjen Lag d, 

 som er afsat paa dybere Vand. Til Gytjen i Profil I svarer sandsynligvis 

 i Profil II Sandlaget c, der er afsat paa et noget højere Niveau. Kombina- 



1 ) L. v. Post: Om skogsträdpollen i sydsvenska torfmosselagerföljder. 

 Foredragsref. Geol. Foren. Forhandl. Bd. 38. Stockholm 1916. 



2 ) Knud Jessen: Bronzealderhorizonten i Boring Sønderkær ved Ulluim 

 Foredragsref. Medd. fra Dansk geol. Foren. Kbhvn. Bd. 5. 1916. 



