— 55 — 



tionen af de to Profiler bliver da som vist i anden Kolonne i omstaaende 

 Diagram. 



I Boring Sønderkær, der ligger c. 1,5 km fra Rask Sø, og som af- 

 vandes af Gudenaa, medens Rask Sø har Afløb gennem Bygholm Aa, er 

 Lagfølgen for det øvre Partis Vedkommende saaledes: Øverst fandtes et 

 c. 50 cm mægtigt Lag af Star-Tørv med Car ex rostrata, der var meget 

 fattigt paa Pollen; dog fandtes et enkelt Bøgepollen samt et tilsvarende 

 ringe Antal Fyrrepollen som i Gytjen under Boringholm. Makroskopiske 

 Rester af Skovtræer forekom ikke i de slemmede Prøver. Paa et enkelt- 

 Sted fandtes talrige Kapsler og Frø af Hør (Linum usitatissimum), der 

 sikkert har været dyrket i Norden i hvert Fald fra Slutningen af Oldtiden. 

 Under Star-Tørven laa et omtr. lige saa mægtigt Lag af Ælle-Tørv, til 

 hvilket jeg har henført et i denne Mose gjort Votivfund af to Sværd fra 

 Bronzealderen. I Underkanten af Ælle-Tørven optraadte Fyrrepollen 

 meget talrigt, makroskopiske Rester af Fyr fandtes ikke. Pollenspektra 

 til direkte Sammenligning med Profilerne fra Rask Sø kunde dog ikke 

 bestemmes, da en stor Mængde Pollen af Løvtræ var til Ukendelighed 

 destrueret baade i Ælle-Tørven og Star-Tørven. Af de stratigrafiske For- 

 hold fremgik det, at der efter Tiden for Ælle-Tørvens Dannelse, der i 

 hvert Fald til Dels er samtidig med Bronzealderen, er indtraadt en Stig- 

 ning af Vandstanden i Boring Sønderkær, hvorved en Star-Eng har kunnet 

 fortrænge Ællekrattet. Antager man den Blytt-Sernander'ske Klimaveks- 

 lings-Teori for i det mindste at være en brugbar Arbejdshypothese, hvad 

 et betydeligt Bevismateriale stærkt opfordrer ti}, ligger den Formodning 

 nær, at den nævnte Vegetationsforandring i Boring Sønderkær er foran- 

 lediget ved Indtrædelsen af det subatlantiske Klima, der jo karakteriseres 

 ved større Fugtighed og ringere Varme end Klimaet i den foregaaende 

 subboreale Periode. I hvert Fald er der intet i de stratigrafiske Forhold 

 og i Fossil-Indholdet i Boring Sønderkær, der taler imod denne Antagelse, 

 og de to Bronzesværd, der som en Votivhenlæggelse utvivlsomt har været 

 nedlagt paa Kærets daværende Overflade, har ligget nær Ælle-Tørvelagets 

 Underkant. Mægtiglieden af dette Lag er c. 0,5 m. Fugtighedsforøgelsen 

 i Kæret og dermed Forandringen af dets Vegetation kan da meget godt 

 have fundet Sted i Begyndelsen af Jernalderen. Paa den anden Side taler 

 Star-Tørvelagets Mægtighed (0,5 m) stærkt imod, at Vegetationsforandrin- 

 gen er foregaaet i sen Tid og fremkaldt ved Rydning og Høslet. Da den 

 nævnte Stigning af Vandstanden i Rask Sø er foregaaet længe før Middel- 

 alderens Midte og paa en Tid, da Fyrren var forsvunden eller i hvert Fald 

 var sjælden, og Bøgen var ny paa Egnen, er det rimeligt at antage, at det 

 subatlantiske Klima ogsaa her har bevirket Forandringen i Vandstanden. 

 — Sammenstillingen af de to Profiler fra Boring Sønderkær og Boringholm 

 vises i efterfølgende Diagram. 



Fyrren har da efter dette staaet ved Boring Sønderkær i den sub- 

 boreale Tid, hvad der er saa meget sandsynligere, som man har fundet 

 Kul af Fyr i en Boplads fra Jernalderens romerske Periode nær Skander- 

 borg 1 ), og Bøgen har levet ved Rask Sø fra den subatlantiske Tids Be- 

 gyndelse. Fra andre Egne af Landet haves som bekendt betydeligt ældre 



x ) S. Müller: Bopladsfundene, den romerske Tid. Aarb. f. nord. Oldk. 

 og Hist. II. R. 21. Bd. S. 221. 1906. 



