— 60 — 



plads er desforuden kommen til Nytte for de andre, som siden 

 den Tid har haft Interesse i at gøre Studier paa Mosen. 



Samme Aar begyndte Hr. stud. mag. Carsten Olsen Under- 

 søgelser over Mosvegetationen paa Mosen; senere har han paa- 

 taget sig at gøre Rede for Mosens Betula-Arter og deres Bastarder. 



Hr. Mag. sc. G. Ferdinandsen har venligst meddelt en Liste 

 over de af ham indenfor Mosens Omraade fundne Svampe. Hr. 

 stud. mag. O. H ager up har godhedsfuldt udarbejdet en Liste 

 over Mosens Lichener. Disse Lister publiceres sammen med en 

 Moslist e af Carsten Olsen og en Fanerogamliste af K. Jessen 

 og Forf. som den første af de Maglemose vedrørende Publikationer. 



Alle Arbejder vedrørende denne Mose tænkes at skulle offent- 

 liggøres i Botanisk Tidsskrift med en Fællestitel »Maglemose i 

 Grib Skov«, til hvilken Række Publikationer disse og følgende 

 Bemærkninger danner en Indledning. En Undtagelse herfra danner 

 K. Jessens Arbejde over Mosens palæontologiske Forhold, der 

 publiceres i Danmarks geologiske Undersøgelses Skrifter. 



Fra Skovvæsenets Side har denne Undersøgelse mødt megen 

 Velvilje; jeg tillader mig her særlig at bringe Hr. kgl. Skovrider L. 

 B. Brüel en Tak for Imødekommenhed paa forskellig Maade. 



Carlsbergfondets Direktion beder jeg modtage den bedste Tak 

 for de mange Understøttelser. Ligesaa maa i denne Forbindelse 

 »Botanisk Rejsefond«, som paa beskednere Maade, men derfor ikke 

 mindre kærkomment, har bistaaet Undersøgelsen, ikke glemmes. 



2. Mosens Topografi, dens Vandstands- og Afløbsforhold og andre 



Bemærkninger. 



Maglemose omfatter, den kultiverede Del i nordre Del frareg- 

 net, et Areal paa c. 18 Hektarer, strækkende sig i en Længde af 

 c. 1 Kilometer fra Multebjærg Partiet ned til Skovportevejen. Den 

 deles naturligt ved et Haardbundsparti, en 0, i en nordlig og en 

 sydlig Del, forbundne ved to smalle Stræder. Af disse to Dele er 

 den nordligste den største og bredeste (indtil c. 300 Meter i Retn. 

 Øst-Vest). Den sydlige Del bliver mod Syd meget smal. Det øst- 

 lige Stræde ved Afvanding forvandlet dels til Molinia-Eng, dels til 

 Birke-Skov. 



Til disse to nævnte Dele svarer oprindeligt to Sænkninger 

 med en Ryg imellem sig. Den største Dybde, 7 — 10 Meter eller 

 derover, findes over Størstedelen af den nordlige Del; i Felterne 

 G 12 og G 14, lige nordvest for Øen, er der kun en Dybde af hen- 

 holdsvis 2 og 1,5 Meter; derfra stiger Dybden atter mod Syd, i 



