— 69 — 



Derimod synes næppe den sydgaaende Langgrøft fra Felt J 8 

 at have haft nogen Betydning. Den Beklædning af Lyng, som Mosen 

 har i sit nordre Parti, er uden Tvivl uden Forbindelse med anden 

 Afvanding end den, der finder Sted paa naturlig Maade gennem 

 Mosens porøse Underlag. Ligeledes er det umuligt af forestille sig 

 nogen direkte Virkning af Grøfterne paa vestlige Strædes Vegeta- 

 tion. Alle Grøfterne er nu stærkt tilgroede og fører sikkert kun en 

 ubetydelig Vandmasse mod, hvad de har ført. At der endnu kan 

 løbe noget Vand gennem flere af dem, skyldes Mosens hældende 



Fig. 4. Tværgrøften D-N. 19, April 1914. R. h. stamm phot. 



Overflade, som ovenfor er beskrevet. Der er imidlertid ingen Tvivl 

 om, at Mosen i sine Randdele i de sidste 30 Aar er bleven mere 

 tilgroet med Træer, hvad ældre Folks Udsagn derude bekræfter. 

 Herved menes sikkert kun Skoven og Krattet langs Østsiden og 

 ved Øen. Hvis Afløbet lukkedes, vilde formentlig Mosen langs 

 Østsiden miste sin Skov og blive en Eriophorum-Mose, og det er 

 ikke sandsynligt, men naturligvis ikke udelukket, at selv den 

 Vandsamling, der her vilde opstaa, vilde naa den højere liggende 

 Del af den nordre Mose. Vandet vilde samle sig i den sydlige Del af 

 Mosen. 



