— 159 — 



Climacium dendroides og Racomitrium) undgaar hans Opmærksomhed. En 

 Gruppe af Tanacetum var helt overspundet af Cuscuta trifolii, og i Nærhe- 

 den saas C. europæa, der iøvrigt var særlig hyppig paa Halvøen. 



Øst for denne tørre Mark bliver Landet højere og falder med en brat 

 Skrænt ned mod Stranden, hvis mest karakteristiske Plante paa en lang 

 Strækning er Petasites spuria, denne smukke Hestehov, der er saa ejendom- 

 melig for vore Østersøkyster fra Sydfalster til Stevns. Skrænten er dels 

 kratbevokset, dels udsat for Vandets Nedbrydning. Af dens Vedplanter 

 kan nævnes: Bøg, Hassel, Viburnum, Rhamnus frangula, Cratægus oxya- 

 cantha og calycina, Benved (der ofte saas helt afløvet og overdækket af 

 Spindet af en Møllarve, Hyponomeuta euonymetta), Ask, Eon, Abild, Kir- 

 sebær, Pæretræ, Rosa canina og R. tomentosa, Populus alba. Under disse 

 en frodig Vækst af talrige Urter som Lathyrus pratensis, Astragalus glycy- 

 phyllus, Trifolium medium, V icia sepium, V. cracca, Melandrium dioecum, 

 Primula veris, Polygonatum multiflorum, Stellaria holostea, Moehringia 

 trinervia, Glechoma, Stachys paluster og flere. 



Indenfor Skrænten ligger en Tørvemose, hvor de ældre Grave var 

 fyldte med en forbavsende frodig Vegetation af meterhøje Scirpus maritimus, 

 Iris, Lysimachia vulgaris, Lycopus, Thalictrum, flavum, Rumex hydrolapathum, 

 hvor imellem Galium palustre og Solanum dulcamara kravler til Vejrs mod 

 Lyset. Den endnu ikke benyttede Del af Mosen var dels træløs, dels skov- 

 bevokset. Den aabne Bund husede Deschampsia flexuosa, Anthoxanthum, 

 Rødknæ, Torskemund, m. m. Krattet, der er bræmmet af et Væv af 

 Rubus (R. plicatus, radula, cæsius), bestaar væsentlig af El og Rhamnus 

 frangula, op ad hvilke pragtfulde Kaprifolier snoede sig, og mellem hvilke 

 en gammel, flerstammet, høj Ene gjorde sig bemærket. Krattets Bund var 

 planterig, men artsfattig: Stellaria neglecta, Polygonum hydropiper, Ange- 

 lica, Dryopteris fllix mas og D. dilatata, Myosotis cæspitosa, Hydrocotyle 

 med flere foruden adskillige Græsser. I nyere, nu tørre Tørvegrave saas 

 J uncus e ff usus, Bidens tripartitus, Chenopodium rubrum, Atriplex patida. 



Fra Stranden gik vi gennem store Hestehave til Bønsvig, hvor Vog- 

 nene ventede os. Store Hestehave er en mindre, uensartet Skov paa ujævn 

 Bund. Hovedparten er Bøgeskov paa Muldbund, men der findes saa vel 

 ældre som yngre Granplantninger, og de talrige moseagtige Lavninger er 

 tilplantede med Ask. Anselige Eksemplarer af Navr af Højde med de stør- 

 ste Bøge bemærkedes. De nævnte Lavninger, der ellers plejer at være ret 

 utilgængelige, fandtes i Aar helt udtørrede. Man færdedes let igennem 

 tætte Bevoksninger af Carex stricta og C. vesicaria med iblandet Roripa 

 amphibia, Stellaria Dilleniana, Mentha aquatica og Thalictrum flavum. An- 

 dre, mindre lave Steder var fulde af Dryopteris thelypteris, D. spinulosa og 

 kraftige Circæa alpina, ogsaa Paddehatten Hygrophorus conicus fandtes 

 paa saadanne Steder. Særlig Beundring vakte eli Grøft, der paa lange Stræk- 

 ninger ganske var fyldt med et himmelblaat Tæppe af Myosotis scorpioides, 

 der hist og her afbrødes af Grupper af ranke Baldingera arundinacea; i 

 andre Grøfter saas imponerende Bevoksninger af Athyrium. 



Skovbundens Flora var ret uinteressant, væsentlig sammensat som 

 i andre syddanske Skove paa Muldbund. Primula elatior, Ajuga reptans 

 og Heder a var der, men syntes ikke saa almindelige som i mange andre Skove. 

 Galeobdolon saas ikke, ej heller blaa Anemone. Som ikke helt almindelige 



