— 165 - 



J. filiformis, J. supinus, J. effusus, Epipactis palustris, Orchis incamata, 

 Sparganium minus, Sp. simplex, Myosotis palustris, M. caespitosa, Hippo- 

 phaës rhamnoides, Lythrum, Poa pratensis, P. trivialis, Agrostis alba, A. 

 canina, Festuca rubra, Briza, Nardus, Potamogeton natans, Myriophyllum 

 alter ni flor urn, Parnassia, Succisa praemorsa, Gentaurium erythraea, Gen- 

 tiana pneumonanthe, Caltha, Galium palustre, Pedicularis palustris, Tus- 

 silago, Pinguicula, Stellaria palustris, Sagina nodosa, Scirpus palustris, Meny- 

 anthes, Equisetum fluviatile, E. palustre, Rumex hydrolapathum, R. obtu- 

 sifolius, R. crispus, R. domesticus, R. crispus X domesticus, Comarum, 

 Aira caespitosa, Filipendula ulmaria, Erica, Myrica, Potentilla erecta, Ranun- 

 culus Elammula, R. acer, Eriophorum polystachyum, Geum rivale, Selaginella, 

 Lysimachia thyrsiflora, L. vulgaris, Leontodon auctumnalis, Lycopus europaeus. 



Hermed var vi naaet til Bjerre, hvor Frokosten blev indtaget paa 

 Skraaningen af Hanstholm. 



Turen til Hanstholm og den følgende Dags Ekskursion var under 

 Ledelse af Museumsinspektør Dr. Ostenfeld, der derfor har skrevet Resten af 

 Ekskursionsberetningen. Poul Larsen. 



Efter Frokosthvilen paa Kalkskrænten ved Bjerre, kørte vi til Han- 

 sted. Vejen gaar dels ved Foden af Hanstholmens Kalkbakke, dels 

 oppe paa dens Ryg. Markerne var vel dyrkede og frugtbare, og kun de 

 stærkt iøjnefaldende Vind virkninger paa de omkring Gaardene plantede 

 Træer og Buske vidnede om, at vi befandt os paa Jyllands udsatte Nord- 

 vesthjørne. 



Saasnart vi var komne af Vognene, skyndte vi os fra Hansted By over 

 Marker og dernæst Klitterræn ned til Havet paa det Sted, hvor Læmolen 

 gaar ud i Vandet. Paa bare Steder i den yderste Klitrække stod ret rige- 

 ligt af store Eksemplarer af den sjældne Cerastium tetr andrum; dens egent- 

 lige Blomstringstid var forlængst ovre, og Stænglerne bar tomme Frugt- 

 kapsler, men fra Grunden af Planten var der dannet nye mindre Skud, 

 som nu var i Blomst og Frugtsætning. Individerne viste saaledes to ad- 

 skilte Blomstringsperioder, uden dog ellers i Skudbygning at afvige fra 

 den sædvanlige enaarige Vækstform. — I selve Stranden, der er gruset 

 og stenet, stod i rigelig Mængde den smukke Mertensia maritima, saavel 

 store blomstrende og frugtsættende Individer som aargamle Bladrosetter 

 og smaa Kimplanter fra iaar. Det største blomstrende Individ maalte i 

 Diameter ikke mindre end 120 cm; de nedliggende Stængler var saaledes 

 over en halv Meter lange. 



Fra Molen fortsatte vi langs Strandkanten mod Vest til Helshage, 

 hvor der atter saas Mertensia i Strandgruset, og lidt videre, idet vi nu gik 

 ind paa det lave klitdækkede Forland. Her traf vi paa en ret stor Bevoks- 

 ning af Convolvulus soldanella, som stod i et tæt Dække af Hjælme (Cala- 

 magrostis arenaria) og Strandært (Lathyrus maritimus); den blomstrede, 

 omend ikke talrigt, og de store smukt lyserøde Kroner, der ligner Gærde- 

 Snerles Blomster særdeles meget, dannede en ejendommelig Kontrast til 

 de smaa blanke og mørkegrønne Blade, der udgaar fra de i Sandet skjulte 

 Stængler. Findestedet ligger noget Nord for Signalstationen og Fyret og 

 er ikke det samme som det af Frk. J. Grüner i 1902 opdagede. Frk. Grüner 

 gik derfor videre for at efterse det gamle Findested, der ligger syd for Fy- 

 ret henimod Bækløbet, og genfandt ogsaa Planten der, dog uden Blomster. 



