— 179 - 



naturligt ogsaa med de skandinaviske Landes Flora gjorde ham efterhaan- 

 den til en anerkendt floristisk Autoritet, hvad den nordeuropæiske Flora 

 angik, og hans Bistand og Raad blev tit og ofte udbedt af fremmede Lan- 

 des Florister, f. Eks. i høj Grad af engelske som C. Babington, o. a. 



Der er imidlertid en helt anden Flora, for hvilken Lange har haft lige 

 saa stor Betydning, det er den spanske. Dermed hænger det saaledes 

 sammen. Efter Udgivelsen af sin Haandbog 1851 fik Lange offentlig 

 Understøttelse til en Studierejse, og i 1851 — 53 opholdt han sig dels nogen 

 Tid i Syd-Frankrig dels i Spanien, som han krydsede igennem ved talrige 

 Rejser. Han foretog herunder meget omfattende Indsamlinger af Herbarie- 

 materiale; ja, de efterladte Samlinger viser, at han maa have været 

 en endog meget flittig Samler. Disse Samlinger bearbejdede han efter Hjem- 

 komsten, og da Spaniens Flora var ret tarveligt udforsket, fremkom der 

 meget nyt. Han publicerede en Del af sine systematisk-floristiske Resul- 

 tater i en Række Afhandlinger, Pugillus plantarum imprimis his- 

 p a ni c ar um I — IV 1860 — 65 i Vid. Medd.; men Hovedparten af hans 

 Arbejde nedlagdes dog i det store Værk Prodromus Flor æ Hispanicæ I 

 (1861)— III (1880), som han og Bøhmeren Willkomm udgav. En Del af 

 Arbejderne blev afbildet i et smukt Folio værk (1864). Prodromus Floræ 

 Hispanicæ er endnu stadig Hovedværket for Spaniens Flora. 



Hvor anset Lange var som Kender af den spanske Flora, fremgaar 

 bl. a. af, at der stadig tilsendtes ham Planter fra den spanske Halvø til 

 Studium og Bestemmelse, saaledes at han kunde publicere en lille Serie 

 Afhandlinger derom (Diagnoses plantarum peninsulæ ibericæ novarum 

 etc. 1878—93, i Vid. Medd.). — 



Vi har nu lært Joh. Lange at kende som den grundige Kender af tre 

 Floraomraader. Han var udpræget floristisk Systematiker; men at han 

 dog ikke var helt uden Forstaaelse af biologiske og morfologiske Forhold, 

 derom vidner flere mindre Afhandlinger f . Eks. om Efteraarsknopperne hos 

 Epilobium- Arterne, om de tveformede Frø hos Atriplex hortensis- og om 

 Frøenes Form og Skulptur hos beslægtede Arter i forskellige Slægter. Her 

 kan ogsaa nævnes hans fænologiske Arbejder over Træernes Løvspring, 

 Blomstring og Løvfald. — Ja endog i Plantefysiologien har Lange sat sig 

 et lille Minde ved at danne det danske Ord »Saftspænding« for Begrebet 

 Turgescens. 



Hvad der ellers er at fortælle om Lange's botaniske Produktion, om- 

 tales lettest i Tilslutning til en kort Redegørelse for hans Levnedsløb 

 efter 1850. 



I 1851 var han, som lige nævnt tidligere, bleven ansat ved Botanisk 

 Have som Assistent og Bibliotekar, en Stilling, han praktisk set først kom 

 til at virke i ved sin Hjemkomst 1853 fra Spanien, og som han indehavde, 



