- 200 — 



Skønt Antallet af Afkomsindivider er saa lille, ialt kun 174, 

 er, gennem den paapegede Parallelisme, disse Forsøg et Bevis for, 

 at Løvspringstiden, o: tidligt eller sildigt Løvspring, i 

 foreliggende Tilfælde er genotypisk bestemt. At ydre Forhold 

 kan forskyde Løvspringstiden, behøver ingen nærmere Paavisning; 

 Skoven grønnes jo til forskellig Tid i de forskellige Aar. Det samme 

 ses iøvrigt ogsaa af det foreliggende Forsøg, idet selv de tidligst 

 udsprungne Individer her har et absolut set sent Løvspring betin- 

 get af, at vi her har at gøre med unge Planter og paa den kolde og 

 tunge Jordbund, som Botanisk Haves Forsøgskvarter frembyder. 



Men selv om det, saaledes som Tabellerne viser, er klart, at 

 Løvspringstiden i de foreliggende Tilfælde er genotypisk bestemt, 

 udsiger Forsøgene intet eller dog kun meget lidt om de enkelte 

 Individers genotypiske Beskaffenhed. Og hos Bøgen vil det, selv 

 efter kontrolleret Bestøvning, være en vanskelig eller rettere lang- 

 som Sag at forsøge ad Afkomsbedømmelsens Vej at undersøge 

 Arten af de genotypiske Forhold, der betinger den forskellige Løv- 

 springstid. 



Lad os imidlertid foreløbig antage, at det genotypiske Grund- 

 lag for f. Eks. »meget tidligt Løvspring« er en enkelt Faktor, og denne 

 enten dominerende eller recessiv ; af de i saa Fald fire formelt mu- 

 lige Tilfælde er de to udelukkede paa Grund af Forsøgsresultaterne ; 

 Moderplanten Nr. 880, der faktisk har »meget tidligt Løvspring«, 

 kan ikke være heterozygotisk med Hensyn til Løvspring, naar 

 »meget tidligt Løvspring« antages at være recessiv ; og den kan ikke 

 være homozygotisk med Hensyn til Løvspring, naar »meget tidligt 

 Løvspring« antages at være dominerende ; thi i saa Tilfælde maatte 

 alt Afkommet have vist meget tidligt Løvspring, hvilket ikke er 

 Tilfældet. De to andre Tilfælde er derimod begge antagelige, naar 

 man tager i Betragtning, at der har været Mulighed for saa vel 

 Fremmed- som Selvbestøvning. Under den givne Forudsætning, 

 er der maaske mest Grund til at antage, at Moderplanten er hetero- 

 zygotisk med Hensyn til Anlæg for Løvspring; og i saa Tilfælde 

 m maa »meget tidligt Løvspring« være dominerende ; blandt Afkommet 

 af Nr. 877 var der to fra det normale stærkt afvigende Individer, 

 nemlig en Blodbøg (Fagus silvatica atropurpurea) og en panacheret 

 Bøg (Fagus silvatica fol. argent, variegat.), hvilket tyder paa en 

 endog meget kompliceret Heterozygoti. 



Dog er det vel næppe sandsynligt, at Sagen er saa enkel, som 

 her antaget ; Forholdet er vel snarere dette, at Løvspringstiden er 

 i de enkelte Tilfælde betinget af en mere kompliceret Kombination 

 af genotypiske Faktorer, der efter Omstændighederne dels kan 



