- 270 - 



Yderside fastvokset, grønt Blad, der ender med en fri, hindeagtig, 

 3 mm lang Spids. 



2. Ribe Aa, August 1918. Af 50 Ekspl. var der 13, der viste 

 afvigende Forhold: a. N.St. 1 mm langt. b. 2 Ekspl. med 4 mm 

 langt nederste St. c. N. St. 5 mm langt, løber meg. fint ud. d. N. 

 St. 1 cm langt, afsmalnende i en fin Spids. e. N. St. 1 % cm langt, 

 tilvokset til Topgrenen m. Undt. af en 3 mm lang, yderst fin Spids, 

 f. N. St. 2 cm langt, afsmalnende i en fin Spids g. N. St. 2% cm. 

 langt, tilvokset til Topgrenen, h. N.St. 3% cm langt, bredt og 

 grønt. i. N. St. 13 cm langt, grønt, deraf Skeden omtr. 1 cm (Fig. 4). 

 j. N. St. udviklet, men afbrudt omtr. 1 cm over Basis. k. N. St. 

 udviklet som 2 Skede- Ører, af hvilke det længste er 4 mm langt. 

 1. Den nederste Topgren noget lavere siddende end normalt, med 

 et Støtteblad, der er grønt og 18 cm langt. Deraf udgør Skeden 3 cm. 



Ascherson og Graebner 1 ) har en Meddelelse om denne Plante, 

 som jeg giver i sin Helhed, da der overhovedet i Litteraturen findes 

 saa lidt om disse Forhold: »G. aquatica zeigt ein morphologisch 

 sehr interessantes Vorkommen. Das Tragblatt des untersten, selten 

 auch des zweiten Rispenastes ist nämlich häufig laubartig ent- 

 wickelt, aber durch Fehlschlagen der Mitte in 2 Hälften gespalten, 

 welche am Grunde an den Seitenrändern zu einer kurzen Scheide 

 verbunden sind. Sehr selten ist dieses Blatt ungetheilt und fast 

 bis zur Spitze mit dem in seiner Achsel stehenden Rispenaste ver- 

 bunden, mit welchem dann auch seine grundständigen Zweige 

 ebenso weit verbunden sind, die überhaupt bei dieser Art nicht 

 selten erst in der Höhe von mehreren cm vom Grunde entspringen, 

 auch wenn das Tragblatt unentwickelt ist. Wir beobachteten diese 

 Entwicklung des Tragblattes und das Verbundenbleiben des Ris- 

 penastes mehrfach an Exemplaren aus Brandenburg«. 



Noget egentlig tilsvarende til dette, af A. og Gr. beskrevne 

 Forhold, har jeg ikke truffet. Men en Tvekløvning af Bladet er dog 

 forekommet i enkelte Tilfælde (1 b og 2 k), og Tilvoksningen træffes 

 ikke saa sjældent (1 e og f, 2 e og g). 



Foruden af Ascherson og Graebner har denne Plante ogsaa 

 været omtalt af flere af de tidligere Forfattere og maa regnes til 

 de Græsser, hvor en Udvikling af det nederste Støtteblad ikke er 

 ganske sjælden. Jeg har dog paa den anden Side kunnet efterse 

 talrige Ekspl. fra en bestemt Lokalitet uden at finde denne Ejen- 

 dommelighed. 



x ) Synopsis der mitteleuropäischen Flora. Bd. II. 1ste Abth. S. 452. 



