- 325 — 



ningerne saa langt stærkere det første Sted end det sidste, og dette synes 

 at bidrage til langt yppigere Bøgevækst ved Vejle Sanatorium end ved 

 Silkeborg. 



Med Hensyn til Middelnedbøren udtalte jeg, at Bøgen gennemgaaende 

 finder sin smukkeste Vækst i Landets regnfattige Egne, men jeg frem- 

 hævede samtidigt Raunkiærs Udtalelse: »for at afgive gunstige Kaar maa 

 der være et vist Forhold mellem Temperaturkurven og Nedbørskurven, 

 en bestemt Hydrotermfigur«, og jeg fremlagde Kurvekort saavel for Silke- 

 borg, Vejle og Mørke, som det hosstaaende (Fig. 2) for Haslev i Midtsjælland 

 og K jelsnor paa Langeland, der viser, at Nedbørskurven for Kj eisnor i Ef- 

 teraars- og Vintermaanederne erlangt under Kurven for Haslev; dette i 

 Forening med svagere Temperatursvingninger ved Kj eisnor end ved Haslev 

 synes at bidrage til den frodigere Bøge vækst det første Sted end det sidste. 

 Tillige fremførte jeg ved at komme ind paa Naaletræernes Vækst i Dan- 

 mark en Udtalelse af A. Oppermann, der siger: »det er ikke nok at tale 

 om Vinden, som om Vinden og Vindens Tryk var den eneste Faktor; det 

 er maaske netop Vinden i Forening med Kulden — det taagede og kolde 

 Eft er aar, koldt i den Forstand at Planterne ikke kan udvikle sig, varmt 

 i den Forstand at det ikke tillader Planterne Hvile — der er Skyld i at 

 mange Træarter lider«. 



Jeg har saaledes meget stærkt fremhævet Betydningen af de forskel- 

 lige Aarstiders Klima og har paa væsentlige Punkter bygget paa et Ord 

 af Raunkiær: »at det, som det for Planterne først og fremmest kommer 

 an paa, og som de maa være indrettede til, er at komme frelst over de 

 ugunstige Aarstiders Bølgedal. Det er især den ugunstige Aarstid, som 

 sætter Grænse«. Jeg fremhævede stærkt dette under Omtalen af, hvorledes 

 Foraarstiden for Bøgeopvæksten kan blive den ugunstige Aarstids Bølge- 

 dal, over hvilken den i mange Egne af Landet vanskelig slipper frelst igennem. 



Men paa den anden Side maa jeg overfor Kammerherrens Indsigelse 

 hævde Rigtigheden af min Opfattelse: at Middeltemperatur og Middelned- 

 bør for Aaret i Forening med den frostfri Periodes gennemsnitlige Varighed 

 udøver indgribende Indflydelse paa Landets Trævækst dels overfor de 

 Arter, der overhovedet forekommer, dels overfor den forskellige Udvikling 

 af samme Art i Landets forskellige Egne. Det samme Klima, der begunstiger 

 den ene Træarts Vækst, kan udøve skadelig Indvirkning paa Væksten hos 

 en anden. Jeg fremhævede ved det omhandlede Møde mange Eksempler; 

 jeg talte om, hvorledes Bøgen har sin smukkeste, fyldigste Udvikling i Dele 

 af Landet — - forsaavidt andre Vækstfaktorer, Terrain, Jordbund, Jord- 

 bundsfugtighed, tilfredsstiller Træartens Krav — med liden Nedbør og 

 den længste Varighed af den frost fri Periode. Herhen hører Ods- 

 herred, Petersgaard, Møen, Dele af vore sydlige Øer, Langeland, Kjerte- 

 minde, Samsø, store Dele af den jydske Østkyst; alle disse Egne er paa 

 Kortet over A årets Middelnedbør og Kortet over den gennemsnitlige Va- 

 righed af de frostfri Perioder anlagt med lys Farve, og alle disse Egne er 

 Hjemsteder for noget af vor bedste Bøgeskov. Og om vi end i Egne af 

 Landet med stor Nedbør og den korteste LTdstrækning af den frostfri 

 Periode, de Egne, der paa Kortene er betegnet med mørkere Farver, ogsaa 

 kan træffe smuk Bøg, saa er det dog meget almindeligt i disse Landets 

 indre, koldere Egne, som Dele af Nord- og Midtsjælland, de indre Dele af 



