- 18 — 



vindingen aabenbart gaa hurtigt for sig (se nøjere under Beskrivelsen 

 af Vigen). Undertiden slutter Planter, der ellers hører til paa dybere 

 Vand, sig til Randbæltets Yderrand, f. Eks. Potamogeton natans, 

 Scirpus lacuster , Sium latifolium og Typha angustifolia — og 

 Chara fragilis danner smaa Tuer hist og her i den ydre Del af 

 Ac7°ocladium-Bæ\{et. Frit flydende Planter som Gyanophycé-Klumper, 

 Lemna-Kolonier o. lign. kan selvfølgelig forekomme i Vandet ved 

 Piandbæltet — saa vel som alle andre Steder omkring paa Dammens 

 Vandflade. 



Fig. 3. Dam M; Højsommer. Fotografiet er taget fra en Grantop. Udsigt mod 0. 

 T. h. i Forgrunden Carex r ostrata uden for Ellekrattet (E). Randbæltet kan 

 følges inden for Potamogeton-Tæppei. I Baggrunden hæver sig en forholdsvis 

 høj, græsklædt Brink, der afsluttes mod Granskoven med nogle Birke. 



Som før fremhævet danner Randbæltets Association en Over- 

 gang mellem Tørvens og Vandets Planter. Det er som en Vækst- 

 zone, der aarligt danner nyt Land bag sig, idet den stadig vinder 

 frem mod Dammens Midte, omend denne Fremrykning foregaar 

 yderst langsomt. Vandets Planter ordner sig i Samfund, der 

 væsentlig betinges af Dybden. Naar undtages Potamogeton natans, 

 der fysiognomisk spiller en umaadelig Rolle, naar Flydebladene 

 ved Sommertid dækker Vandspejlet, er de øvrige Samfund lidet 



