— 27 — 



siddeise. Fra 6 til hen imod G findes der ingen Træer, og Eng- 

 bunden er fortrinsvis dannet af Car ex acutiformis og flava med 

 Gramineer, Equisetum limosum og Genm rivale; Følgeplanter som 

 Stellaria palustris, Caltha og Lychnis liver op med deres Blomster 

 (Fig. 8). I dette Omraade ligger et Vandhul (se Kort), som er op- 

 fyldt af blaagrønne Alger med enkelte Hottonia; omkring Bredden 

 lader sig paavise to Vegetationsbælter, et lavere af Carex acuti- 

 formis og et højere af Geum rivale. — Lidt Syd for G bliver Tørve- 

 omraadet noget bredere og paa sit højere Niveau klædt med Elleskov; 



Fig. 7. Dam S; midt i Juli 1907. I Forgrunden Randbælte af Carex acutiformis 

 og Scirpus silvaticus. Udsigt over Dammen, som er delvis dækket af Potamogeton, 

 til den østlige Bred. Hvor den høje Bøg — t. h. for Træet med Skiltet — ses. er 

 Brinken meget brat. Den pelagiske Zone ses her udenfor. 



denne strækker sig langs hele Vestsiden til Pæl 2 (Fig. 8, til venstre), 

 og foran Ellebevoksningen, paa et lavere Niveau, ligger en smallere 

 Tørveeng, der Nord for F tildels smelter sammen med Randbæltet. 

 Denne Engzone har en lignende Beskaffenhed som den bredere 

 Tørveeng, der netop omtaltes ved Dammens Sydside; dog er den 

 i det hele fugtigere og har færre dikotyle Planter; Calamagrostis 

 lanceolata, sterile Bevoksninger, indgaar hist og her paa lidt mere 

 tørre Steder, og paa Halvøen ved F er denne Plante Facies-dannende. 

 Under Ellene er Bundfloraens Karakterplanter Fragaria vesca, 



