— 32 — 



Planters Associations-Omraader. De almindelige Bemærkninger, der 

 under M fremsattes om Potamogeton, gælder ogsaa her. 



Lastdrivende Algeklumper, ofte gulhvide af inkrusteret Kalk, 

 kan træffes overalt i Dammen. Undertiden inkrusterer de Fontinalis- 

 og Potamogeton-Stængleme og danner derved smukke undersøiske 

 Søjler og fantastiske Statuer. Hovedmassen dannes af Tolypothrix 

 tenuis og en Anabaena. Endvidere indeholder Klumperne mange 

 andre Alger, især Diatoméer og Grønalger; følgende Slægter er no- 

 terede: Cocconeis, Closterium, Cosmarium, Cymbella, Epithemia, 

 Gomphonema, Navicula, Pediastrum, Peridinium, Staurastrum. 



Over Fontinalis-P udeme træffes i det pelagiske Omraade smukke 

 lysegrønne, net- eller slørformede Overtræk af Alger, hvis Hoved- 

 masse udgøres af en Spirogyra-Art (af Gruppen Salmacis). End- 

 videre træffes: S. majuscula, 2 — 3 Mougeotia- Arter, Peridinium, 

 Staurastrum, Diatoméer o. m. a. — I Oktober, naar Fontinalis- 

 Puderne selv har antaget et brunligt, visnende Udseende, naar dette 

 Algesarnfund sin højeste Udvikling. 



Dam N. 



Den tredje og sidste Forsøgsdam, N, staar i Størrelse mellem 

 de to andre; den er den nordligste og højest beliggende og har, 

 som Kortet viser, en langstrakt, ret uregelmæssig Form. Den største 

 Dybde er lidt over 2 Meter og findes nær Dammens østlige Bred. 

 Tværs over Dammen strækker sig et grundt Parti (Fig. 15), der 

 deler den i en østlig og en vestlig Del, og Vegetationens Forhold 

 lader allerede nu skimte, at disse to Bassiner ret snart vil være 

 helt adskilte af en Landtange. Saa vel i det østlige som i det 

 vestlige Bassin findes et pelagisk Omraade, der gaar helt ind til 

 Kysten. 



Dammen er som de tidligere beskrevne overalt omgivet af Skov 

 Hele Nordbredden er begrænset af en Strimmel Elleskov omtrent af 

 Søens Bredde (Alnus incana), som staar ret højt paa gammel Tørve- 

 bund og indadtil (Nord paa) gaar over i Granskov (Fig. 10). Denne 

 begrænser Dammens andre Sider. ModN. og 0. (Fig. 11) — og des- 

 uden paa den vestlige Kyst fra H til 8 — er Bredderne stejle. 



Tervezonen er paa disse stejle Bredder ganske smal, dog, som 

 rimeligt er, lidt bredere i Vigene ved H og E. Paa Sydkysten 

 ligger foran Granskoven et Par større Tørveomraader, der som 

 Tunger skyder sig i ud i Dammen (se Kortet). 0. for det største 

 af disse gaar Afledningsgrøften fra Dammen til M; men kun sjæl- 



