— 40 — 



Arten T. latifolia, i M og S derimod alene med T. angustifolia. 

 Af de mere fremtrædende Randbælteplanter er Alisma plantago 

 særegen for M og Spiraea ulmaria for S, den eneste Dam, hvor 

 ogsaa Caltha palustris optræder. Scirpus silvaticus, der i M og S 

 stedvis er faciesdannende i Randbæltet, mangler ganske i N. 



Fælles for alle Dammene er deres totale Mangel paa Hydro- 

 charidaceer og Nymphaeaceer, som findes repræsenterede med alle 

 danske Arter i den nærliggende Bagsværd Sø. Af almindelige 

 Vandplanter mangler endvidere Myriophyllum og Hippuris og af 

 paa lignende Lokaliteter almindelige Sumpplanter Eriophorum, 

 Menyanthes og Phragmites. 



Forskelligheder i Tørveomraadernes og de tørvefri Brinkers 

 Flora vil fremgaa af Listerne, der ialt omfatter 195 Arter af Fanero- 

 gamer og Karkryptogamer. De fordeler sig paa følgende Maade: 



Liste 



I 



II 



III 



Antal af Arter. . 



116 



149 



8 



Liste I har saaledes 38 Arter, der ikke forekommer ogsaa i II, 

 ligesom denne har 71 Arter, der ikke forekommer ogsaa i I. Om 

 Liste III se Afsnittet „Floraen". 



Da det maaske kan have nogen Interesse at se, hvorledes 

 Livsformerne er fordelte i et saadant lille Udsnit af Landet (Nord- 

 sjællandsk Skovdam med dens Bredder — eller rettere 3 hverandre 

 nærliggende Skovdamme), hidsætter vi her efter Raunkiærs Sy- 

 stem det „almindelige biologiske Spektrum" og til Sammenligning 

 det biologiske Spektrum for Danmark. 







Arternes procentiske Fordeling 





Artstal 



paa Livsformerne 











MM, M, N 



Ch 



H 



a 



HE 



Th 





1084 



7 



3 



50 



li 



11 



18 



Kobberdammene med Bredder. . 



195 



12 



4 



54 



10 



12 



8 



Da Artstallet for hele Danmark, 1084, kun omfatter Blomster- 

 planter, bør det fremhæves, at der i Kobberdammenes Artstal, 

 195, er* indbefattet 5 Karkryptogamer, nemlig 3 Hemikryptofyter, 

 1 Geofyt og 1 af Gruppen Helo-Hydrofyter. 



Skovens Nærhed og Lokalitetens sumpede, overvejende kolde 

 Karakter giver de større Afvigelser i første og sidste Gruppe. Des- 

 værre har vi ikke haft Lejlighed til at analysere Lokaliteten formations- 

 mæssigt fra andet Synspunkt end det fysiognomisk-floristiske. 



