— 66 — 



tørv; de var nu gulspættede af Taraxacum, bl. a. Strandeng- Arten T. 

 balticum. I det hele var Mælkebøtterne overalt paa Bornholm paa denne 

 Tid nogle af de prægtigste og mest iøjnefaldende Planter; der fandtes 

 mange af de forskellige Smaa-Arter, men de er ikke bestemte endnu. 



Vort næste Stoppested under Vejs var ved Kofodgaard; i en lille 

 Skov her havde Kand. J. Hartz tidligere sét den bornholmske Anemone i 

 stor Mængde, og nu vilde vi gærne se den Tilstand, hvori denne Bestand 

 var for Øjeblikket; vi havde jo Dagen før gjort sørgelige Erfaringer ved 

 Vaseaaen. Heldigvis var det ikke saaledes her; Anemone apennina, v. 

 pallida var virkelig Karakterplante for Skovbunden over et stort Stykke 

 af Skoven. Vegetationen var iøvrigt følgende: Overskovens Træer var 

 hovedsagelig Ask (Fraxinus), Avn (Carpinus), hvortil kom en hel Del 

 Fuglekirsebær (Prunus avium); Underskoven var unge Carpinus, Hvid- 

 tjørn (Crataegus oxycantha), Abild (Pirus malus), Hassel (Corylus) og 

 nogle unge Fuglekirsebær, og Skovbundens Dække bestod først og frem- 

 mest af Anemone nemorosa, A. apennina, A. ranunculoides, Corydallis 

 cava, Paris quadrifolia og Ranunculus ficaria; hertil kom saa følgende, 

 ogsaa ret hyppige Arter: Geranium sïlvaticum, Gagea lutea, Pulmonaria 

 officinalis og Mercurialis perennis, samt i ringere Mængde: Orchis mas- 

 cuius, Viola silvatica, Ranunc. auricomus, Taraxacum sp., Primula offi- 

 cinalis, Allium oleraceum, A. scorodoprasum, Geum urbanum, G. rivale, 

 Vicia sepium, Air a cœspitosa, Myosotis silvatica, Neottia, Car ex silvatica, 

 Alchimilla pratensis, Sanicula, Lathræa og Oxalis acetosella. Denne ret 

 fuldstændige Planteliste fra et begrænset Omraade vil kunne tjene som et 

 Eksempel paa Foraarsfloraen i de bornholmske Smaaskove. Der er her 

 samme Artsrigdom som i Eg — Hassel-Skovene paa de øvrige danske Øer, 

 en ganske anderledes Mængde Arter end i vore Bøgeskove! 



Fra Kofodgaards Skov kørte vi til Randkle vegaard, hvor vi forlod 

 Vognene og gik ned tilRandkleveskaaret. Mellem Klipperne her var der 

 en meget rig og afvekslende Plantevækst, mangesteds dog stærkt paavirket 

 af den vindudsatte Plads. Vi saa her f. Eks. Cotoneaster integerrimus, 

 Orchis sambucinus, Primula acaulis og P. acaulis x officinalis, Litho- 

 spermum officinale, Cerastium glutinosum, Potentilla arenaria, Corydallis 

 pumila og mange andre. Ad Klippestien vandrede vi til Saltuna og saa 

 undervejs ved Klintebæk enkelte Eksemplarer af Aquilegia vulgaris, der 

 i dette Terræn har sin eneste danske Forekomst som vildtvoksende Plante; 

 i et Stengærde voksede den sjældne Geranium lucidum i Mængde. En 

 stor Akselbær-Røn (Sorbus scandica) nær Saltuna viste en fuldstændig 

 Parallel i Henseende til Udspring til den ovenfor omtalte Eg i Ekkodalen; 

 den stod nemlig nær Vandet, og den mod Havet vendte Side, der var 

 udsat for den kolde Søvind, var uudsprungen, medens Landsiden var 

 næsten helt grønhvid af nys udfoldede Blade og hvide Blomsterknopper. 



Fra Saltuna kørte vi til Gudhjem, hvor vi spiste Frokost. Vi 

 besaa den store Figen (Ficus carica), der stod paa Friland som Espalier 

 op ad en Mur og hen over Taget paa et Hus, og som sætter rigelig 

 moden Frugt aarlig. Efter Frokost fortsatte vi til Fods langs Kysten til 

 Amtmandsstenen i Dynddalen, men det kneb med Tiden, saa det blev 

 blot paa den første Del af Turen, at vi fik Lejlighed til at botanisere, 

 nemlig ved Bobbeaa og Storefos, senere hastede vi adskilte i Smaapartier 

 til Mødestedet i Dynddalen og fik kun flygtigt Lejlighed til at beundre de 

 naturskønne Steder ved Rø. 



