— 81 — 



Vegetation af væsentlig samme Karakter som den før omtalte Forstrand 

 inderst i Bugten; Anthoxanthum, Cirsium arvense, Festnca rubra, Tees- 

 dalia og Tussilago noteredes dog yderligere herude: Elementer fra Sand- 

 markerne eller (for Gompositeernes Vedkommende) tilfløjne over Søen. 

 Hovedet, som krones af et vindformet Pur af Asp og Eg (Q. robur), er en 

 lille Klit; nu eroderes den meget af Søen. 



De paa Odden liggende, intakte Tørveomraader træder frem som 

 frodige Enge, der den 29 1 5 var gule af Ranunculus acer\ nu var de des- 

 værre afslaaede, men af istrøede Planter kunde dog erkendes: Brunella, 

 Caltha, Cardamine pratensis, Carex panicea, Eriophorum polystachyum, 

 Euphrasia striata, Hydrocotyle, Leontodon auctumnalis, Lychnis, Mentha 

 aquatica, Pedicularis palustris, Potentilla erecta, Ranunculus flammula, 

 Roripa palustris, Rumex acetosa, Trifolium repens. — Pletvis er disse 

 Tørveenge afgravede, og der staar friske Tørvegrave; andre Steder træffes 

 Sumpe paa forskellige Stadier af Tilgroning, vel alle oprindelig afgravede 

 Omraader, der staar i Begreb med atter at fyldes. I disse tilvoksende 

 Bassiner noteredes : Alisma plantago, Caltha, Carex rostrata, Ceratophyllum 

 demersum, Cicuta virosa, Equisetum fluviatile, Filipendula ulmaria, 

 Hottonia, Hydrocharis, Juncus effusus, J. lamprocarpus, Lemna minor, 

 L. trisulca, Lysimachia vulgaris, Mentha aquatica, Menyanthes, Myosotis 

 palustris, Myriophyllum spicatum, Nymphaea, Oenanthe fistulosa, Ranun- 

 culus lingua, R. repens (ved Bredderne), Scirpus lacuster, Sparganium 

 minimum, S. ramosum, Stratiotes, Typha angustifolia. Bunden var ofte 

 dækket af tæt Chara fragilis, og Landranden markeret af et Comarum- 

 Pedicularis palustris-Bælie. 



Tørvedannelsen her gaar aabenbart livligt for sig og begunstiges ved 

 Aflejring af Drift fra Søen ved Vintertide : i Maj Maaned traf Medd. saa- 

 vel pletvis inden for Søbreddernes Randbælte som i Huller inde paa Odden 

 tykke Lag af saadan Drift (specielt Fragmenter af Scirpus lacuster- 

 Planter) ; den virker som Gødning for Vegetationen, der gennemvokser den 

 eller slaar sig ned derpaa. Der dannes hængesækagtige Omraader med 

 saadan Drift i Bunden, og Vegetationen, der dækker dem, bliver sump- 

 eller engagtig, alt efter Fugtighedsgraden. 



Naar undtages de før omtalte nøgne Kyststrækninger, er Odden paa 

 begge Siden flankeret af tætte „ Rørskove der ind imod Bugten fortrins- 

 vis dannes af Arundo med indblandet Typha angustifolia, Equisetum 

 fluviatile og Scirpus lacuster, medens Bæltet ud imod Søen for den aller- 

 største Del dannes af Typha angustifolia med udenfor liggende mægtige 

 £œ^ws-Bevoksninger; Arundo er her underordnet. (Det kan bemærkes, 

 at alle Scirpus føcwsfør-Samlagene ved Mossø — som flere andre Ste- 

 der i Egnen — frembød et ejendommeligt Fysiognomi, idet de øverste ca. 

 25 Gm af Stænglerne næsten uden Undtagelse bar Bælter af afvekslende 

 mørkebrun og bleggul Farve, ved Angreb af Sclerotinia s cir picola Rehm). 

 Indenfor og imellem de Facies-dannende Planter iagttoges en rig Flora 

 af Følgeplanter, nemlig foruden alle de ovenfor fra Oddens Sumpe 

 nævnte Arter tillige følgende: Berula, Bidens cernuus radiatus, B. tri- 

 partitus, Carex diandra, C. pseudocyperus, Fontinalis antipyretica, Gly- 

 ceria aquatica, Lysimachia thyrsiflora, Nuphar, Potamogeton crispus, 

 P. ßliformis, P. perfoliatus, Ranunculus flammula, Rumex hydrolapathum, 

 Sagittaria, Scirpus acicularis, S. paluster, Scutellaria, Sium, Sola- 

 num, dulcamara, Spirodela, Stellaria graminea, S. palustris, Triglo- 



Botanisk Tidsskrift. 33. Bind. . 6 



