— 96 — 



for Menneskelivet som Opdagelsen af de store Kontinenter paa den anden 

 Side af vor Klode i sin Tid. Enkelte Steder har Forf. trods al anvendt 

 Omhu ikke undgaaet Uoverensstemmelser, naar det samme Emne berøres 

 to forskellige Steder i Bogen. 1 et enkelt Tilfælde beroer det dog paa, 

 at man, som Forf. anfører, i Mellemtiden har gjort nye Erfaringer, som 

 ved Elektrokulturerne. Anderledes derimod, naar Forf. S. 563 under Ta- 

 len om Kromatinreduktion og Befrugtning siger, at Faderens og Moderens 

 Egenskaber overføres i lige Grad paa Afkommet, medens det S. 617 rig- 

 tigt anføres, at den moderne Arvelighedslære ikke vil anerkende, at de 

 personlige Egenskaber i sig selv er arvelige. Under Fremstillingen af 

 Arvelighedslæren har Forf. ligesom i de andre Afsnit bestræbt sig for 

 objektivt at gøre Rede for Videnskabens nuværende Standpunkt. Det er 

 dog neppe berettiget, naar Forf. S. 605 udtaler, at „man i de sidste Aar 

 igen (er) kommen bort fra i Mutationsteorien at se den Forklaring paa 

 Artsdannelsen i Naturen, som kunde erstatte, hvad man har mistet i 

 Darwin's Selektionsteori". Denne Udtalelse synes Anm. mindre klar. 

 At Mutationsteorien ikke giver nogen egentlig Forklaring paa Artsdannel- 

 sen, er sikkert nok, og har vel længe været anerkendt; men hvis Forf. 

 mener, at Mutationstheorien i det hele har tabt Terræn i de senere Aar 

 — hvad der bl. a. synes at fremgaa af en mindre klar Sætning S. 590 

 („Naar man f. Eks. har ment i Mutationerne at se saadanne hyppigt fore- 

 kommende Undtagelser, har flere af disse senere vist sig slet ikke at 

 eksistere, men ogsaa at høre til de strængt lovbundne Fænomener") — , 

 kan der med Rette rejses Indsigelse derimod. 



At enkelte mindre Anker kan rettes mod en Bog, hvis Stof er hen- 

 tet fra saa mange forskellige Steder, er ikke andet end, hvad man paa 

 Forhaand kunde vente ; som allerede fremhævet, udmærker ,den sig netop 

 ved sin gennemgaaende meget omhyggelige Udarbejdelse, og det maa 

 derfor haabes, at den maa faa en stor Udbredelse. I Bogens Undertitel 

 er der foregaaet den Forandring, at Ordet „letfattelig" er gaaet ud. Dette 

 er for saa vidt vel begrundet, som mange af de behandlede Emner kræ- 

 ver visse Forudsætninger for at forstaas, og mange Livsfænomener i sig 

 selv ikke er let fattelige. Det maa netop paaskønnes, at Forf. ikke af 

 Hensyn til den lettere Tilegnelse har undgaaet de vanskelige Spørgsmaal 

 eller behandlet dem paa en overfladisk Maade. L. K. R. 



Hans Winkler: Untersuchungen über Pfropfbastarde. 1. Teil. 

 Die unmittelbare gegenseitige Beeinflussung der Pfropf- 

 symbionten. G.Fischer, Jena, 1912, 186 Sider, Mk. 6. 



Professor Hans Winkler, der er bekendt for sine Podningsekspe- 

 rimenter (Krydsninger) med Tomat og Sort Natskygge, har med det her 

 foreliggende Hefte begyndt en udførlig videnskabelig Monografi over Pod- 

 ningsbastardproblemet og dermed beslægtede Fænomener. 



Bogen indledes med Betragtninger over, hvorledes man bør definere 

 Begrebet Bastard. Da han herunder forstaar baade de ad kønslig Vej 

 dannede Bastarder og Podningsbastarder, bliver hans Definition følgende: 

 Bastarder er Organismer, hvis Forældre tilhører forskellige 

 systematiske Enheder (Arter, Varieteter eller Racer), og ved For- 

 ældre forstaas Individer, der leverer integrerende Bestanddele til Konsti- 

 tueringen af den nye Organisme. En Følge af denne Opfattelse af Ba- 



