— 97 — 



stardbegrebet er, at Bastardens Afkom (F 2 , F z osv. som det efter Bateson's 

 Forslag sædvanlig kaldes) ikke kan kaldes Bastarder, da deres For- 

 ældre ikke er forskellige systematiske Enheder; han foreslaar at kalde 

 dem Nepot-Generationer eller Nepoter (af det latinske nepos, 

 Barnebarn). 



Bastarder deles i sexuelle Bastarder (opstaaede ved Krydsbe- 

 frugtning) og Podningsbastarder, og det er kun disse sidste, at Prof. 

 Winkler's Undersøgelser behandler. Der er teoretisk set tre Muligheder 

 for Fremkomsten af Bastarder ved Podning: 



1. Podekvisten (Ædelriset) kan blive ændret ved direkte Paavirkning fra 

 Underlaget (eller omvendt), saaledes at en ny Biotype, en „Podnings- 

 bastard", opstaar. Saadanne Tilfælde kalder han Paavirknings 

 (Beeinflussung)- eller Modifikations-Podningsbastarder. 



2. Paa Sammenvoksningsstedet mellem Podekvist og Underlag kan der 

 opstaa Adventivskud, af hvis Geller nogle stammer fra den ene, andre 

 fra den anden af „Forældrene" ; saadanne „Podningsbastarder" kaldes 

 Kim æ rer, og efter Fordelingen af de artsforskellige Geller taler man 

 om Sektorial-, Periklinal- og Hyperkimærer. 



3. Endelig kan der paa Sammenvoksningsstedet foregaa en Cellesammen- 

 smeltning (total eller partiel og mere eller mindre lignende en Be- 

 frugtning) mellem Geller (eller en Gelle) fra Podekvisten og fra Un- 

 derlaget, og af denne Sammensmeltning udvikles en Podningsbastard. 

 En saaledes fremkommen Biotype kalder han Sammensmeltning s- 

 Podningsbastard eller Burdon {burdo er et sent latinsk Ord for 

 Muldæsel). 



Alene den første Mulighed behandles i det udkomne Hefte, og Be- 

 sultatet af Forf.'s Undersøgelser er, at der ikke foreligger et eneste bevis- 

 kraftigt Tilfælde af Fremkomsten af en Modifikationspodningsbastard ; det 

 vil altsaa sige, at der ved Podningen ikke overføres specifike 

 / Egenskaber fra Podekvist til Underlag eller omvendt, men 

 hver af Parterne bliver uforandret i denne Henseende. Dette Besultat 

 naar Forf. ved indgaaende Undersøgelser over alle de Muligheder, under 

 hvilke en saadan Overføring af Egenskaber kan tænkes at gaa for sig, 

 f. Eks. Ændringer i Næringstilførselens Mængde og Art, Ændringer i Blad- 

 og Frugtform, Udviklingstid, Modstandsevne mod Kulde og Parasiter. Forf. 

 har benyttet en ganske enorm Mængde og meget forskelligartet Literatur 

 og har vist taget alle Forhold med i Betragtning. Eksempelvis kan næv- 

 nes, at han tager Spørgsmaalet om Galledannelsens Virkning i denne 

 Henseende op til udførlig Behandling. 



Forhaabentlig lader de to andre Dele af Bogen, hvori der skal be- 

 handles de særlig af Forf. studerede Former for „Podningsbastarder", 

 ikke for længe vente paa sig. G. H. O. 



Sererin Petersen: Danske Agaricaceer, systematisk Fremstilling 

 af de hidtil i Danmark iagttagne Agaricaceer. Udgivet 

 paa Carlsbergfondets Bekostning. 2. Hefte, S. 209—460. København 

 1911, (Gad). Pris for hele Bogen 5 Kr. 



4 Aar er forløbne, siden første Hefte af denne Bog udkom. Med 

 dette andet Hefte, som indeholder Slutningen af de hvidsporede samt de 

 rød-, brun- og mørksporede Agaricaeeer, er Bogen afsluttet, og den 



Botanisk Tidsskrift. 33. Bind. 7 



