— 143 — 



Trifolium striatum, Linum catharticum, Fragaria vesca, Thymus cha- 

 maedrys, Genista anglica, og spredte høje Cirsium arvense. Derpaa pas- 

 seredes en Vældeng med en rig Vegetation, hvori fandtes Carex stellulata, 

 rostrata, panicea, Scirpus silvaticus, Orchis maculatus, Hypericum qua- 

 drangulum, Lotus uliginosus, J uncus squarrosus, effusus, Equisetum 

 maximum og Epilobium palustre. Mos-Bunden under disse Planter var tæt 

 belagt med Hydrocotyle. Kløften blev derefter en Skovsump med Krat af 

 Alnus glutinosa, Frangula alnus, Salix cinerea og S. fragilis X pentandra, 

 hvorunder de høje Filipendula Ulmaria-Planter dominerede. Under disse 

 fandtes i den meget vaade Bund Carex remota, Lysimachia nemorum, 

 Geum rivale, Athyrium filix foemina, Chrysosplenium oppositifolium og 

 især Mængder af Circaea intermedia. Paa noget tørrere Bund tilkom 

 Equisetum silvaticum og Lamium galeobdolon. Flere Rubus-arter fandtes 

 her, hvoraf noteredes R. plicatus og pallidus. De fleste af disse Under- 

 bundsplanter fulgte Kløftens Bæk indtil Stranden. Filipendula-Lysimachia 

 vulgaris-Facies kunde afbryde paa aabne Steder eller Urtica dioica paa 

 beskyggede. Et enkelt Sted tilkom Archangelica og en lille Samling af 

 Petasites albus. 



Skovskrænterne i Kløften havde ofte Morpletter, dels paa lysaabne 

 Steder i Bøgepurrer og dels under Højskoven; her fandtes navnlig Hie- 

 racium vulgatum, H. silvaticum, Hypericum pulchrum, Carex pilulifera 

 og Robus radula og mucronatus. Fra Højskovens Muldbund noteredes 

 Neottia nidus avis, Primula acaulis og Asperula odorata-Facles. 



Ved Stranden løb Bækken gennem en Eng og havde her Bevoks- 

 ninger af Scrophularia alata og Glyceria fluitans og plicata imellem 

 hinanden. 



Paa Strandkanten, som vi derefter fulgte et lille Stykke, var der en 

 raadden Tangsump med Atriplex hastata, litoralis og Rumex maritimus. 

 Paa tørre Tangbræmmer ovenfor fandtes tætte Bevoksninger af Cirsium 

 arvense, hvorimellem kom adskillige Conium maculatum. 



Paa Tilbagevejen mod Skamlingsbanken fulgtes en Vej med levende 

 Hegn, hvori fandtes Cornus sanguineus, Rubus Drejeri, R. leucostachys 

 og Aspidium dryopteris og phegopteris. 



Vi vandrede derefter til Skamlingsbanke-Stationen og kørte i sel- 

 skabelige Kreaturvogne tilbage til Kolding med Sang og Morskab i den 

 smukke Sommeraften. 



22. Juli 1 ). Der startedes om Morgenen med Kolding — Egtvedbanen 

 (efter en længere Ventetid paa Kolding Sydbanestation), og efter en lang- 

 sommelig Smaabanekørsel naaede vi op paa Formiddagen til Egtved, hvor- 

 fra vi straks med Vogn kørte til Nybjerg Mølle, efter at have optaget Frk. 

 Cecilie Christensen. 



Vi kørte her igennem en ganske anden Egn end den, vi havde set 

 den foregaaende Dag, hvor det var en typisk østjysk, frugtbar Natur, vi 

 havde gennemvandret. Her begyndte de magre Hedejorder at vise deres 

 Lyng og Timian, og ved Nybjerg -Mø Ile, hvor vi standsede og spiste 

 Frokost lejrede paa en Skrænt, laa et pragtfuldt Hedeparti foran os med 



x ) Da jeg med Understøttelse fra den top. bot. Undersøgelse havde opholdt 

 mig i Randbøl-Egnen nogen Tid før Ekskursionens Begyndelse, vil Beret- 

 ningen for anden og tredje Dags Vedkommende omfatte et noget større 

 Terrain end det, Selskabet gennemvandrede. 



