— 172 - 



Donn og tilføje, at det meste Mimulus forvildet her i Danmark bør kaldes 

 saaledes. Vanskeligere er det med den store og storblomstrede Form (A). 

 Den fejlslagne Frugtsætning kunde tyde paa, at den er af Bastardnatur, og for- 

 skellige Karakterer — de bredere Blade, større Støtteblade, længere Blomster- 

 stilke og store brunrøde Pletter paa den store Krone — peger mod M. luteus, 

 særlig gennem saadanne Former som den ovenfor nævnte var. Younganus. 

 Jeg er derfor mest tilbøjelig til at tro, at vor Form skal tydes som en 

 Bastard mellem M. Langsdorffii og en Form af M. luteus; men hvorledes 

 den er kommet til Randbøl og vokser sammen med M. Langsdorffii, er 

 jo ikke godt at vide. Muligt er jo, at denne Tydning ikke er rigtig. 

 Alt i alt kan der tænkes fire Muligheder for dens Tilsynekomst: 



1. Begge Former har været dyrkede i Haver og er forvildede eller 

 udplantede derfra. 



2. M. Langsdorffii og M. luteus har været dyrkede; M. Langsd. har 

 forvildet sig, og den store Form (A) er en Bastard, fremkommet spontant 

 ved Krydsning mellem den forvildede M. Langsd. og den dyrkede M. luteus. 



3. Alene den store Form (A) har været dyrket og har forvildet sig; 

 den er en Bastard, som senere ved Selvbestøvning har udspaltet den ene 

 af Stamarterne, medens den selv holder sig ved vegetativ Formering. 

 Dette forudsætter, at Bastarden ikke altid er helt steril; men — denne 

 Forudsætning givet — det forklarer, at den rene M. Langsdorffii findes 

 ikke blot ved Randbøldal selv, men ogsaa andetsteds i Omegnen, medens 

 „Bastarden" selv kun optræder ved Randbøldal. 



4. M. Langsdorffii alene har været dyrket og har forvildet sig ; den 

 afvigende Form er opstaaet ved en pludselig Variation (saakaldt Mutation) 

 og har holdt sig vegetativt. Denne Mulighed vilde tyde paa, at der har 

 været Bastardering medvirkende ved Fremkomsten af den dyrkede M. 

 Langsdorffii i tidligere Tid, paa lignende Maade som Forholdet er hos 

 den berømte Oenothera Lamar ckiana med dens „Mutationer". Denne 

 Mulighed, paa hvilken Professor Kølpin Ravn har gjort mig opmærksom, 

 har meget, der taler til Fordel for sig, bl. a. det, at vi her har at gøre 

 med Haveplanter, hvor det ofte er Tilfældet, at der har været Krydsninger 

 i tidligere Generationer, og hvor derfor Af kommet ikke altid er lige konstant. 



Hvilken af disse Muligheder, der er den rette, kan ikke afgøres uden 

 at kende Indvandrindringshistorien og Forholdene ved Mimulus 1 s Forvild- 

 ning (resp. Udplantning) i Randbøldalen, og derom har jeg desværre intet 

 nærmere kunnet oplyse. Imod de to første Muligheder taler, at de begge 

 forudsætter, at der har været to nærstaaende Arter (Former) under Dyrk- 

 ning samtidigt, hvad der er lidet rimeligt. Jeg finder det derfor mest 

 sandsynligt, at en af de to sidst opførte Muligheder er den rette, og det 

 var tænkeligt, at Dyrkningsforsøg af Formerne, eventuelt med Krydsnings- 

 eksperimenter, kunde give saadanne Oplysninger, at man fandt tilstrække- 

 lige Sandsynlighedsbeviser for den ene eller den anden Muligheds Rigtighed. 



Senere Tilføjelse: Til den topografisk-botaniske Undersøgelse har 

 Hr. Højskolelærer P. M. Pedersen i December 1912 indsendt et Eks- 

 emplar af en Mimulus, der minder en Del om den formodede Bastard 

 fra Randbøl (Formen B), dog med den store Forskel, at de store brun- 

 røde Pletter paa Kronen mangler. Den har de samme store løvbladagtige 

 Støtteblade for Blomsterne, de lange Blomsterstilke og tilsyneladende ingen 

 Frugtsætning. Som Svar paa en Forespørgsel fra mig meddeler Finderen 



