— 179 — 



kommet salt Vand i to andre Brønde; det ene Sted, 200 m N.Ø. 

 for, var der gravet ca. l 3 /4m gennem „Snegl" og „Ler", til Vandet 

 kom fra „Flydesandet". Tømrer Niels Jørgensens Brønd i Drøssel- 

 bjerg havde godt Vand ligesom Skolebrønden, der ligger ca. 14 m 

 derfra; Søren Pedersens Brønd blev gravet dybere, og derefter var 

 der kun lidt Vand i Niels Jørgensens Brønd, og det var salt. Ved 

 Peder Henriksens Hus i Drøsselbjerg sank Brøndgraveren gennem 

 2 /3 m Flydesand ned paa fast Grus, da han havde gravet 2 m. De 

 artesiske Brønde ved Bøstrup og Mullerup Teglværk siges at give 

 salt Vand med større Stighøjde end Havets Overflade. Dette nævnes 

 dog ikke i Tabellen over Boringer i Beskrivelsen til geologisk Kort. 



c. Fra „Holmene" mod Syd over mod Bøstrup mellem Aaen 

 i Øst og den lille Skov i Vest findes en meget tarvelig Engstræk- 

 ning, som kaldes „Hesteholmene", hvorom kun behøver at siges, at 

 der findes rigelig Orchis incarnata og mange Lavninger med Scir- 

 pus pauciflorus. Mod Syd afgrænses denne Eng af en stor Bevoks- 

 ning af Tagrør, der ligesom de to Dunhammer-Arter findes rigelig 

 f. Eks. i Mosens nordlige Del, hvor der findes mange smaa Huller 

 fra Tørveskæring, medens denne ellers især paa Bøstrups og 

 Mullerupgaards Dele foretages ved at opgrave en lang Strimmel af 

 et større Engstykke hvert Aar. 



d. Følger man en Grøft, der omtrent ligger i Retningen 

 Mullerup-Bøstrup, og hvori f. Eks. findes Alisma ranunculoides og 

 Potamogeton coloratus, har man til venstre Mullerupgaards Mose- 

 part. Af denne er allerede opdyrket ikke saa lidt. Her fandtes for 

 nogle Aar siden Asparagus officinalis, Melilotus albus, Barbarea 

 stricta og Reseda lutea, af hvilke dog maaske de to sidste igen er 

 forsvundne. 



e. Ved den nævnte Grøfts yderste Del og over mod den lille 

 Skov er en stor Eng, som i mange Aar har været under Opskæ- 

 ring (Skæretørv, der stikkes op uden at æltes; dog ogsaa Tysker- 

 tørv). Da Plantearterne ikke er talrige, kan man let faa et Over- 

 blik over, hvilken Forskel der er paa Plantevæksten før og efter 

 Opskæringen af det ca. 1 m dybe Tørvelag. Paa den ikke op- 

 skaarne Eng fandtes: Festuca littorea, Aira cæspitosa, Briza media, 

 Sieglingia decumbens, Molmia coerulea, Festuca rubra, Anihoxan- 

 thum odoratum, Holcus lanatus, Agrostis alba, Phragmites, Carex 

 flacca, C. panicea, Valeriana dioeca, Potentilla silvestris, Brunella 

 vulgaris, Ranunculus acer, Geum rivale, Galium boréale, G. uligi- 

 nosum, Linum usitatissimum, Lythrum salicaria, Suçcisa prœmorsa, 



