- 193 — 



Dette jned Skoven er den tredie Gaade, Mosen rummer. Sarauws 

 Hypotese om, at Folkene paa Bopladsen har boet paa Tømmer- 

 flaade er, saa godt den er begrundet, dog ikke bevist. Side 32 

 nævner han selv Ordet Gaade. Muligt kunde noget klares, hvis 

 hele Strækningen med Oldsager Nord for blev grundigt undersøgt. 

 Saltpl ajUernc ,er.- den anden Gaade; men værst synes Fyrreskoven 

 at være. Prof. Sernander har til mig tegnet foranstaaende Profil fra 

 Kirke-Helsinge Mose efter hans Undersøgelse der 1909 (Geol. fören. 

 forhandl. EL 6), og denne svarer ganske til, hvad jeg har noteret til 

 Billedet Fig. 5 om Lagene under denne Stub; dog saa jeg ikke 



Fig. 5. Fyrrestød, det østligste paa Stykke D (Kort No. 2), hvor der staar 4,23. 



Stubbe af El; men Professoren viste mig dem i en Tørvevæg ikke 

 saa langt derfra (Egelevninger er dog ikke set her i Mosen). Efter 

 dette faar Bopladsen kun anvist en lidt yngre Tid end af Sarauw; 

 men Fyrreskoven føres bort fra Fyrretiden og kommer først efter 

 Egeperiodens Begyndelse (Litorina Tiden) ; men derfra til Nutiden er et 

 stort Spring. Nu kan Tørven formodentlig nok vokse saa hurtigt, at 

 Fyrreskoven kunde være fra Egetidens Begyndelse; men der var vel 

 heller ikke noget i Vejen for, at den kunde vokse saa langsomt, at 

 Fyrreskoven naar helt op i den historiske Tid, om end dette dog er 

 lidet sandsynligt. Arent Berntsens „Danmarchis og Norgis Fructbar 

 Herlighed" 1656 ved, at der i Danmark ikke findes Fyr og Gran, og 



