— 207 — 



Kystomraadet mellem Pælebakkeklit og Butteren. 



Fra Butteren i Nord til Pælebakkeklit i Syd, og for den Sags 

 Skyld langt videre Syd paa, foregaar der i Nutiden ingen Nydan- 

 nelse; der finder tværtimod en Nedbrydning Sted, hvilket kan ses 

 deraf, at Havklittens Fod staar med en stejl, i Stormflodstider ned- 

 skaaren Brink. Stranden er temmelig smal; nogle Steder er den 

 dannet af Sand alene, andre Steder af Sand og Sten ; navnlig mod 

 Nord er Stranden meget stenet. Den er saa godt som uden Vegeta- 

 tion. Langs Havklittens Stejlfod har der dannet sig en lav Sand- 

 vold, som dækker Klitfodens nederste Del; men ogsaa denne Vold 

 er i Regelen ganske nøgen, uden den Agropyrum junceum-Forma- 

 tion, som ellers plejer at indfinde sig paa et saadant Terræn; for- 

 modentlig forstyrres den ofte, maaske hvert Aar. Dog er Agro- 

 pyrum junceum-Formationen paa anden Maade repræsenteret. Ud 

 for den Klitslette, der ligger mellem Engklit og Pælebakkeklit har 

 Havet eller Vinden (eller maaske begge) tidligere paa et Par Ste- 

 der skaaret Partier væk af Havklitten; disse Aabninger er imidler- 

 tid atter bleven fyldt af tilføget Sand, i hvilket Havet senere har 

 skaaret en lav Brink i Flugt med Brinken i den gamle Havklit. 

 Paa en af disse Nydannelser bestod Vegetationen af en udpræget 

 Agropyrum junceum-Formation; i 25- 1 /ioDm fandtes kun 

 Agropyrum junceum og Psamma arenaria, hvis Hyppighedsgrad 

 var henholdsvis 100 og 36 (se Tabel % No. 1). Paa det andet 

 Sted var Vegetationen rigere, navnlig ejendommelig ved en stor 

 Mængde Lathyrus maritimus (Tabel 2, No. 2). 



Tabel 2. Vegetationen paa unge Sanddannelser i Aabninger i 

 Havklitten syd for Højen (25 • Vio □ m). 





Livs- 

 form 



1 



2 



Agropyrum junceum 



G 



100 



80 



Psamma arenaria 



G 



36 



68 



Lathyrus maritimus 



H? 





88 



Sonchus arvensis 



G 





28 



Hieracium umbellatum . . 



H 





28 



Festuca rubra 



H 





4 



Elymus arenarius 



G 





4 



Points . . . 





136 



300 



Havklitten, der er ganske smal, bærer den for Vestjyllands 

 Havklitter sædvanlige aabne men frodige Hjælme-Formation, 



