— 210 — 



Tabel 3. Overgangsformationer mellem Havklitten og de dyrkede 

 Sletter nord for Højen (25 • 1 /io □ m). 





Livs- 

 form 



i 

 i 



o 



û 



Q 

 O 







H 



100 



100 



100 







G 



100 





12 







H 



4 





100 







Gh 



4 





100 







G 







48 



Agrostis vulgaris 





H 





4 





Taraxacum erythrospermum 



(sp. coll.) . 



H 



8 



4 



24 





Points. . . 

 Artstal. . . 





216 



5 



108 



3 



384 

 6 



Ud for den dyrkede Del af Sletten var Havklittens Østskraa- 

 ning meget ensartet og jevn, og Vegetationen var ligeledes meget 

 ensartet sammensat: 



1) Psamma arenar ia-Form. paa Havklittens Kam og et langt 

 Stykke ned paa Østsiden; meget tæt; stedvis plantet. 



2) Festuca rubra + Carex arenaria-Formation (se Tabel 

 3, No. 1); Sandet ses overalt mellem Planterne. 



3) Festuca rubra-Formation (Tabel 3, No. 2), tættere end 

 foregaaende, men Sandet ses dog mellem Planterne. 



4) Festuca rubra -f- Galium verum + Sedum acre-Forma- 

 tion (Tabel 3, No. 3); et andet Sted end 3 og paa lidt lavere 

 Terræn. 



5) Festuca rubra + Agrostis vulgaris-Formation paa 

 den opdyrkede Hedes tørre, magre Bund. 



Foruden de af Geofyter og Hemikryptofyter sammensatte Plante- 

 samfund, der danner Hovedmassen af Kystomraadets Plantedække, 

 findes der pletvis paa Havklittens Inderside ogsaa lavt Krat af 

 N a no fan er o fy ter, nemlig af Hippophaë rhamnoides, Salix repens 

 og Rosa pimpinellifolia. Af disse gaar Hippophaë-Krattene 

 længst ud, ofte lige til Havklittens Kam, ja endog op paa denne; 

 hvor de endnu er aabne, saa at der kan komme Lys ned til Bun- 

 den, er denne dækket af en frodig Bundvegetation af de for Hav- 

 klittens Landside nævnte Urter; hvor Krattet derimod er tæt sluttet, 

 bliver Skyggen saa stærk, at Bundvegetationen helt eller næsten 

 helt forsvinder. I Tabel 4 ses Resultatet af Undersøgelsen af et 



