— 241 — 



ferum, H. parietinum) og Dicranum scoparium; Urtevegetationen 

 bestod af H emikryptofyter og Geofyter, og de hyppigste Ar- 

 ter var Festuca rubra, Carex arenaria og Poa pratensis-, paa det 

 tilsvarende Naboterræn bestod Urtevegetationen væsentlig af Festuca 

 rubra, Poa pratensis, Agrostis vulgaris, Galium verum, Koeleria 

 glauca, Psamma arenaria og Thymus serpyllum, kort sagt en 

 Vegetation svarende til den, der er fremstillet i Tabel 19. 



Salix repens-Form. Ogsaa Salix repens-Bevoksninger er, 

 som tidligere omtalt, almindelige paa Havklittens Inderside; men i 

 Modsætning til Rosa pimpinellifolia-Bevoksningerne er de tillige al- 

 mindelige i Indlandsklitterrænet, især langs Klitfoden. Tabel 23, 

 No. 1 — 2 giver et Billede af Vegetationens Sammensætning paa 

 forholdsvis lavt og forholdsvis fladt Terræn langs Indersiden af 

 Havklitten og danner en Overgang til Indlandsomraadets Forhold. 

 No. 1 viser Vegetationens Sammensætning paa de Partier, hvor 

 der ingen Salix repens findes; Mosser begynder at indfinde sig 

 {Polytrichum piliferum, enkelte Hypneer osv.); Fanerogamvegeta- 

 tionen er temmelig tæt, men Sandet ses dog hist og her mellem 

 Planterne. No. 2 viser Forholdet paa et tilsvarende Terræn, men 

 Bunden var her dækket af en ret tæt men lav, kun 10 — 30 cm høj 

 Bevoksning af Salix repens; denne var her saa lav (maaske bliver 

 den hugget af) og skudfattig, at en ret rig Urtevegetation var i Stand 

 til at trives her; det samme var Tilfældet med tilsvarende chamæ- 

 fyte Salix repens -B evoksninger længere inde i Landet; 

 Tabel 19, No. 1 — 4 hører jo ogsaa nærmest herhen; kun var Salix 

 repens-Bevoksningen i sidste Tilfælde meget aaben og Urtevegeta- 

 tionen væsentlig den samme som paa Bunden ved Siden af, hvor 

 der ingen Salix repens fandtes. Men paa enkelte Steder langs Ind- 

 landsklitternes Fod bliver Salix repens-Bevoksningerne høje og da 

 ofte saa tætte, at Bundvegetationen i større eller mindre Grad 

 undertrykkes eller endog helt forsvinder: løvfældende Nanofanerofyt- 

 krat uden eller næsten uden Bundvegetation — svarende til de tid- 

 ligere omtalte Hippophaë-Krat. 



Stensletterne. 



Skønt Stensletterne er vandrette eller næsten vandrette, frem- 

 byder de dog ligesaavel som Klitterrænet forskellige Kaar og en 

 deraf betinget forskellig Vegetation ; dels ligger de ikke lige højt over 

 Grundvandet, dels er Bunden ret forskellig sammensat paa de for- 

 skellige Steder; nogle Steder bestaar den næsten alene af større 



